Analýza sociálnych vplyvov
Vplyvy na hospodárenie domácností, prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám, sociálnu inklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na hospodárenie domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené. 	

Vedie návrh k zvýšeniu alebo zníženiu príjmov alebo výdavkov domácností? 
Ktoré skupiny domácností/obyvateľstva sú takto ovplyvnené a akým spôsobom? 
Sú medzi potenciálne ovplyvnenými skupinami skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia?	
Popíšte pozitívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zvýšenie príjmov alebo zníženie výdavkov:	Zvýšením sumy minimálnej mzdy dochádza ku zvýšeniu príjmov domácností, ktorých mzda za prácu člena (členov) domácnosti je na úrovni minimálnej mzdy. 	
Špecifikujte pozitívne ovplyvnené skupiny:	Návrhom budú ovplyvnené nízkopríjmové domácnosti, ktorým sa poskytuje pomoc v hmotnej núdzi. Predpokladá sa, že návrh sa pozitívne dotkne približne 550 domácností, ktoré majú členov s príjmom zo závislej činnosti najmenej vo výške minimálnej mzdy a približne do výšky navrhovanej minimálnej mzdy, a zároveň sa im poskytuje pomoc v hmotnej núdzi. Túto skupinu tvoria najmä dvojice s deťmi (81 %), dvojice bez detí (13 %) a osamelí rodičia s deťmi (6 %).	
Popíšte negatívny vplyv na hospodárenie domácností s uvedením, či ide o zníženie príjmov alebo zvýšenie výdavkov:	Bez negatívnych vplyvov.	
Špecifikujte negatívne ovplyvnené skupiny:	Bez negatívnych vplyvov.	
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv:	Bez negatívnych vplyvov.	
Kvantifikujte rast alebo pokles príjmov/výdavkov za jednotlivé ovplyvnené skupiny domácností / skupiny jednotlivcov a počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom.
V prípade vyššieho počtu ovplyvnených skupín doplňte do tabuľky ďalšie riadky.
V prípade, ak neuvádzate kvantifikáciu, uveďte dôvod.	
Ovplyvnená skupina č. 1:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/ pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:	Mesačná suma minimálnej mzdy sa zvyšuje o 30 eur. V čistom vyjadrení po úhrade daňovej a odvodovej povinnosti bude príjem zamestnanca pracujúceho za minimálnu mzdu predstavovať 374,11 eura, čo je oproti čistej sume mzdy 355,01 eura v roku 2016 zvýšenie čistej sumy príjmu o 19,10 eura mesačne.
Celkové zvýšenie príjmov zamestnancov (domácností) v roku 2017 možno odhadnúť na 31 132,8 tis. eur ročne, čo po znížení o odvody zamestnanca do poistných fondov a daň z príjmov predstavuje čisté zvýšenie príjmov domácností cca 22 460,6 tis. eur ročne. U dotknutej skupiny zamestnancov tak dôjde v priemere ku zvýšeniu čistého príjmu o 179,11 eura ročne.	
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 	Bez negatívnych vplyvov.	
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):	Zvýšenie sa dotkne zamestnanca, ktorého mzda bude nižšia ako 435 eur. Počet zamestnancov, ktorým sa v plnej miere alebo čiastočne zvýši ich mzda alebo plat za prácu, možno kvalifikovane odhadnúť na cca 125,4 tis. osôb.	
Ovplyvnená skupina č. 2:	
Pozitívny vplyv - priemerný rast príjmov/pokles výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie:	Rast príjmov zamestnancov so mzdou na úrovni sadzby minimálneho mzdového nároku podľa § 120 Zákonníka práce.	
Negatívny vplyv - priemerný pokles príjmov/ rast výdavkov v skupine v eurách a/alebo v % / obdobie: 	Bez negatívnych vplyvov.	
Veľkosť skupiny (počet obyvateľov):	Tento vplyv sa môže týkať výlučne zamestnancov tzv. podnikateľskej sféry u zamestnávateľov, ktorí nemajú odmeňovanie upravené v kolektívnej zmluve.	
Dôvod chýbajúcej kvantifikácie:	Údaje o počtoch zamestnancov so mzdou na úrovni minimálneho mzdového nároku sa nesledujú, preto sa počet dotknutých zamestnancov nedá odhadnúť.	
V prípade významných vplyvov na príjmy alebo výdavky vyššie špecifikovaných domácností v riziku chudoby, identifikujte a kvantifikujte vplyv na chudobu obyvateľstva (napr. mieru rizika chudoby, podiel rastu/poklesu výdavkov na celkových výdavkoch/príjme):“	Navrhovaná suma minimálnej mzdy na rok 2017 v tzv. čistom vyjadrení predstavuje sumu 374,11 eur, čo je o 27,61 eura viac, ako hranica rizika chudoby, ktorá v roku 2015 bola zistená na úrovni 346,50 eura mesačne.	

4.2 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva a vplyv na sociálnu inklúziu.	
Má návrh vplyv na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám? 
Špecifikujete ovplyvnené skupiny obyvateľstva a charakter zmeny v prístupnosti s ohľadom na dostupnosť finančnú, geografickú, kvalitu, organizovanie a pod. Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

Rozumie sa najmä na prístup k:
•	sociálnej ochrane, sociálno-právnej ochrane, sociálnym službám (vrátane služieb starostlivosti o deti, starších ľudí a ľudí so zdravotným postihnutím), 
•	kvalitnej práci, ochrane zdravia, dôstojnosti a bezpečnosti pri práci pre zamestnancov a existujúcim zamestnaneckým právam,
•	pomoci pri úhrade výdavkov súvisiacich so zdravotným postihnutím, 
•	zamestnaniu, na trh práce (napr. uľahčenie zosúladenia rodinných a pracovných povinností, služby zamestnanosti), k školeniam, odbornému vzdelávaniu a príprave na trh práce,
•	zdravotnej starostlivosti vrátane cenovo dostupných pomôcok pre občanov so zdravotným postihnutím, 
•	k formálnemu i neformálnemu vzdelávaniu a celoživotnému vzdelávaniu, 
•	bývaniu a súvisiacim základným komunálnym službám,
•	doprave,
•	ďalším službám najmä službám všeobecného záujmu a tovarom,
•	spravodlivosti, právnej ochrane, právnym službám,
•	informáciám
•	k iným právam (napr. politickým).	

Má návrh významný vplyv na niektorú zo zraniteľných skupín obyvateľstva alebo skupín v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia? 
Špecifikujte ovplyvnené skupiny v riziku chudoby a sociálneho vylúčenia a popíšte vplyv na ne. Je tento vplyv väčší ako vplyv na iné skupiny či subjekty? Uveďte veľkosť jednotlivých ovplyvnených skupín.	

Zraniteľné skupiny alebo skupiny v riziku chudoby alebo sociálneho vylúčenia sú napr.:
•	domácnosti s nízkym príjmom (napr. žijúce iba zo sociálnych príjmov, alebo z príjmov pod hranicou rizika chudoby, alebo s príjmom pod životným minimom, alebo patriace medzi 25% domácností s najnižším príjmom),
•	nezamestnaní, najmä dlhodobo nezamestnaní, mladí nezamestnaní a nezamestnaní nad 50 rokov,
•	deti (0 – 17),
•	mladí ľudia (18 – 25 rokov),
•	starší ľudia, napr. ľudia vo veku nad 65 rokov alebo dôchodcovia,
•	ľudia so zdravotným postihnutím,
•	marginalizované rómske komunity 
•	domácnosti s 3 a viac deťmi,
•	jednorodičovské domácnosti s deťmi (neúplné rodiny, ktoré tvoria najmä osamelé matky s deťmi),
•	príslušníci tretích krajín, azylanti, žiadatelia o azyl,
•	iné zraniteľné skupiny, ako sú napr. bezdomovci, ľudia opúšťajúci detské domovy alebo iné inštitucionálne zariadenia	

4.3 Identifikujte a popíšte vplyv na rovnosť príležitostí.
Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyv na rodovú rovnosť.	
Dodržuje návrh povinnosť rovnakého zaobchádzania so skupinami alebo jednotlivcami na základe pohlavia, rasy, etnicity, náboženstva alebo viery, zdravotného postihnutia veku a sexuálnej orientácie? Mohol by viesť k nepriamej diskriminácii niektorých skupín obyvateľstva? Podporuje návrh rovnosť príležitostí?	

Suma minimálnej mzdy platí rovnako na každého zamestnanca bez ohľadu na pohlavie, rasu, pôvod alebo iný diskriminačný faktor. Návrh nevedie k diskriminácii žiadnej skupiny osôb.	

Môže mať návrh odlišný vplyv na ženy a mužov? Podporuje návrh rovnosť medzi ženami a mužmi alebo naopak bude viesť k zväčšovaniu rodových nerovností? Popíšte vplyvy.	

Pri identifikovaní rodových vplyvov treba vziať do úvahy existujúce rozdiely medzi mužmi a ženami, ktoré sú relevantné k danej politike. Podpora rodovej rovnosti spočíva v odstraňovaní obmedzení a bariér pre plnohodnotnú účasť na ekonomickom, politickom a sociálnom živote spoločnosti, ktoré súvisia s rodovými rolami či pohlavím. Hlavné oblasti podpory rodovej rovnosti:
•	podpora vyrovnávania ekonomickej nezávislosti, 
•	zosúladenie pracovného, súkromného a rodinného života, 
•	podpora rovnej participácie na rozhodovaní, 
•	boj proti rodovo podmienenému násiliu a obchodovaniu s ľuďmi, 
•	eliminácia rodových stereotypov.	Nakoľko zvýšenie sumy minimálnej mzdy sa týka zamestnancov v povolaniach s nízkym priemerným zárobkom a so mzdou na úrovni minimálnej mzdy, ktoré sú početnejšie zastúpené ženami, zvýšenie minimálnej mzdy bude mať mierny vplyv aj na zníženie rozdielov v mzdách mužov a žien.

	

4.4 Identifikujte, popíšte a kvantifikujte vplyvy na zamestnanosť a na trh práce.
V prípade kladnej odpovede pripojte odôvodnenie v súlade s Metodickým postupom pre analýzu sociálnych vplyvov.	

Uľahčuje návrh vznik nových pracovných miest? Ak áno, ako? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.	
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, pre aké skupiny zamestnancov, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. 	Návrh nemá priamy vplyv na vznik nových pracovných miest.	
Vedie návrh k zániku pracovných miest? Ak áno, ako a akých? Ak je to možné, doplňte kvantifikáciu.	
Identifikujte, v ktorých sektoroch a odvetviach ekonomiky, v ktorých regiónoch, o aké typy zamestnania /pracovných úväzkov pôjde a pod. Identifikujte možné dôsledky, skupiny zamestnancov, ktoré budú viac ovplyvnené a rozsah vplyvu.		
Ovplyvňuje návrh dopyt po práci? Ak áno, ako?	
Dopyt po práci závisí na jednej strane na produkcii tovarov a služieb v ekonomike a na druhej strane na cene práce.	Navrhované zvýšenie sumy minimálnej mzdy je o 4,51 percentuálneho bodu vyššie, ako zvýšenie sumy minimálnej mzdy, ktoré je ministerstvo povinné navrhnúť podľa valorizačného mechanizmu v § 8 ods. 2 zákona. Nie je preto možné vylúčiť ani negatívny vplyv zvýšenia sumy minimálnej mzdy na dopyt po práci, a to najmä nízko kvalifikovaných zamestnancov v regiónoch s nízkou priemernou mzdou. Predpokladá sa však, že negatívny vplyv na zamestnanosť bude zanedbateľný.	
Má návrh dosah na fungovanie trhu práce? Ak áno, aký?	
Týka sa makroekonomických dosahov ako je napr. participácia na trhu práce, dlhodobá nezamestnanosť, regionálne rozdiely v mierach zamestnanosti. Ponuka práce môže byť ovplyvnená rôznymi premennými napr. úrovňou miezd, inštitucionálnym nastavením (napr.  zosúladenie pracovného a súkromného života alebo uľahčovanie rôznych foriem mobility).	V dôsledku zvýšenia minimálnej mzdy zamestnanca, ako spodnej hranice celkového nároku na mzdu môže kladne vplývať na motiváciu nezamestnaných osôb prijať prácu za mzdu na úrovni minimálnej mzdy.	
Má návrh špecifické negatívne dôsledky pre isté skupiny profesií, skupín zamestnancov či živnostníkov? Ak áno, aké a pre ktoré skupiny?	
Návrh môže ohrozovať napr. pracovníkov istých profesií favorizovaním špecifických aktivít či technológií.		
Ovplyvňuje návrh špecifické vekové skupiny zamestnancov? Ak áno, aké? Akým spôsobom?	
Identifikujte, či návrh môže ovplyvniť rozhodnutia zamestnancov alebo zamestnávateľov a môže byť zdrojom neskoršieho vstupu na trh práce alebo predčasného odchodu z trhu práce jednotlivcov.“