Analýza vplyvov na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1 Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu

Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2016	2017	2018	2019	
Príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	
v tom: za každý subjekt verejnej správy zvlášť	0	0	0	0	
z toho:  					
- vplyv na ŠR	0	0	0	0	
Rozpočtové prostriedky	0	0	0	0	
EÚ zdroje	0	0	0	0	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Výdavky verejnej správy celkom	35 855	5 504 396	7 228 113	5 831 483   	
v tom: 
kapitola 03 Úrad vlády SR	0	247 463	866 025	870 395	
z toho: 					
- vplyv na ŠR	0	247 463	866 025	870 395	
Rozpočtové prostriedky 
Program 06P - Tvorba a implementácia politík	0	247 463	866 025	870 395	
EÚ zdroje	0	0	0	0	
Spolufinancovanie	0	0	0	0	
v tom: 
kapitola 12 Ministerstvo vnútra SR*	0	477 000	404 000	403 000	
z toho: 					
- vplyv na ŠR	0	477 000	404 000	403 000	
    Rozpočtové prostriedky	0	0	0	0	
    EÚ zdroje (prostriedky ESF) (85 %)
   Program OE901  - OP Efektívna verejná   
   správa	0	405 450	343 400	342 550	
    Spolufinancovanie (15%)	0	71 550	60 600	60 450	
v tom:
kapitola 15 Ministerstvo financií SR **	35 855	2 000 000	2 000 000	600 000	
z toho:					
-	vplyv na ŠR	35 855	2 000 000	2 000 000	600 000	
Rozpočtové prostriedky	0	0	0	0	
EÚ zdroje  (85 %)
Program OEJ - Informačná spoločnosť 2014 - 2020	30 477 	1 700 000	1 700 000	510 000	
Spolufinancovanie (15%)	5 378	300 000	300 000	90 000	
v tom: 
ostatné kapitoly ŠR (vrátane kapitoly 03,12, 15)	0	2 779 933	3 958 088	3 958 088	
z toho: 					
- vplyv na ŠR	0	2 779 933	3 958 088	3 958 088	
Rozpočtové prostriedky	0	2 779 933	3 958 088	3 958 088	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Vplyv na počet zamestnancov 	0	17+	28+	28+	
- vplyv na ŠR	0	17+	28+	28+	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Vplyv na mzdové výdavky	0	2 138 273	3 272 867	3 272 867	
- vplyv na ŠR	0	2 885 601	4 390 963	4 390 963	
- vplyv na obce	0	0	0	0	
- vplyv na vyššie územné celky	0	0	0	0	
- vplyv na ostatné subjekty verejnej správy	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	35 855	5 256 933	6 362 088	4 961 088	
v tom: 
Ostatné kapitoly ŠR(vrátane kapitoly 03,12,15)	0	3 958 088	3 958 088	3 958 088	
Prostriedky EU (OP EVS, OP II)	35 855	2 410 200	1 046 025	210 600	
Iné ako rozpočtové zdroje	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv 
Kapitola 03 Úrad vlády SR (Rada, OŠSVS, CISŠS (10-12/2019)	0	247 463	866 025	870 395	
*Úrad vlády SR ako prijímateľ prostriedkov EU z OP EVS v rámci projektu Hodnotiace, testovacie a metodické centrum pre ľudské zdroje. 
** Úrad vlády SR (NASES) ako prijímateľ prostriedkov EU z OP II v rámci projektu Centrálny informačný systém štátnej služby. Náklady na prevádzku po ukončení projektu sú vyčíslené v kapitole 03 Úrad vlády SR.

2.1.1. Financovanie návrhu - Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:

1. Úrad vlády SR žiada o navýšenie finančných prostriedkov kapitoly a o navýšenie limitu počtu zamestnancov kapitoly, za účelom zabezpečenia jeho zákonných kompetencií a riadneho plnenia úloh štátnej správy na úseku štátnej služby a verejnej služby, a to na podklade vyčíslených vplyvov na rozpočet verejnej správy v tejto analýze. Vyčíslenie výdavkov na rok 2017 zohľadňuje účinnosť návrhu zákona o štátnej službe od 1.6.2017, ako aj posun účinnosti ustanovení zákona týkajúcich sa pôsobnosti Rady pre štátnu službu od 1.1.2018.
 2. Čo sa týka  dopadov uvedených v tejto analýze, ktoré môžu mať vplyv na výdavky jednotlivých kapitol, prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok. Uvedené vyčíslenie výdavkov je odhadované za všetky rozpočtové kapitoly súhrnne, nakoľko predpokladané výdavky nie je možné kvantifikovať jednotlivo. 
3. Výdavky na vybudovanie a prevádzku Centrálneho informačného systému štátnej služby by mali byť financované z finančných prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci Operačného programu Integrovaná infraštruktúra.
4. Výdavky na vybudovanie a prevádzku Hodnotiaceho, testovacieho a metodického centra pre ľudské zdroje (ďalej len „Hodnotiace centrum“) by mali byť financované z finančných prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci Operačného programu Efektívna verejná správa.
2.2. Popis a charakteristika návrhu

2.2.1. Popis návrhu:

Návrh nového zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „ nový zákon o štátnej službe“) predstavuje novú a reformovanú právnu úpravu v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov.
 	Cieľom nového zákona o štátnej službe je zabezpečiť reformu štátnej služby v súlade s  princípmi štátnej služby a súčasne eliminovať nedostatky a problémy identifikované prostredníctvom odporúčaní Rady EÚ a odporúčaní uvedených v Pozičnom dokumente Európskej komisii pre Slovenskú republiku  k vypracovaniu Partnerskej dohody na Slovensku na roky 2014 – 2020. Z Pozičného dokumentu Európskej komisie pre Slovenskú republiku na obdobie 2014 – 2020, ktorý usmerňuje prípravu systému európskych štrukturálnych a investičných fondov v Slovenskej republike, vyplýva, že  „verejná správa je charakterizovaná nekvalitným riadením ľudských zdrojov, vysokou fluktuáciou zamestnancov (často spojenou s politickým cyklom) a nedostatočnými analytickými kapacitami“. 
V nadväznosti aj na záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z Partnerskej dohody na roky 2014 - 2020, vyplýva povinnosť Slovenskej republiky v oblasti verejnej správy  splniť tzv. predbežné podmienky (ex ante kondicionality). 
	Z predbežného hodnotenia Európskej komisie z 11. marca 2015 vyplýva tiež odporúčanie „prijať opatrenia na zvýšenie nezávislosti verejnej služby, a to aj zmenou zákona o štátnej službe.“   Z odporúčaní Rady EÚ pre Slovensko vyplýva aj potreba posilniť kapacitu centrálneho útvaru vlády, ktorý sa zaoberá štátnou správou a návrhmi politiky riadenia ľudských zdrojov, monitorovaním a hodnotením strategických a manažérskych činností.
Návrh nového zákona o štátnej službe z hľadiska vecnej príslušnosti bude implementovať Úrad vlády SR,  ktorý sa od 1. novembra 2013, zákonom č. 313/2013 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov č. 575/2001 Z. z., stal ústredným orgánom štátnej správy aj v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov a právnych vzťahov pri výkone práce vo verejnom záujme.
Nový zákon o štátnej službe zavádza rad nových opatrení za účelom zvýšenia nezávislosti štátnej služby v Slovenskej republike ako aj z dôvodu naplnenia odporúčaní Európskej komisie týkajúce sa reformy verejnej správy. Z hľadiska vplyvov na rozpočet verejnej správy boli identifikované nasledujúce:
a)	zriadenie Rady pre štátnu službu,

b)	zavedenie nových zákonných kompetencií Úradu vlády SR v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov (posilnenie odboru štátnej služby a verejnej služby, zriadenie Hodnotiaceho centra), 

c)	určenie kontrolnej pôsobnosti Úradu vlády SR v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov,

d)	zavedenie príplatku za výkon činnosti mentora, 

e)	zavedenie príplatku k náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti,

f)	zavedenie odstupného pre odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby, 

g)	zrušenie 1. platovej triedy (referent) a 2. platovej triedy (samostatný referent), zavedenie nových platových tried a im prislúchajúcich platových taríf, 

h)	zrušenie rozdielového príplatku a zrušenie obmedzenia započítania služobnej praxe,     

i)	zavedenie služobného hodnotenia,

j)	zriadenie Centrálneho informačného systému štátnej služby,  

k)	zmena percentuálnej sadzby paušálnej náhrady na pokrytie nevyhnutných výdavkov za služby a iných osobných výdavkov súvisiacich s vykonávaním funkcie,

l)	 zmena percentuálnej sadzby príplatku za zmennosť,

m)	zmena percentuálnej sadzby náhrady za pohotovosť pri zabezpečovaní opatrení pre obdobie krízovej situácie,

n)	ustanovenie povinnosti absolvovať školenie zamerané na osvojenie si metód riadeného osobného rozhovoru a jeho vyhodnotenia pre člena výberovej komisie, ktorý vedie osobný pohovor,

o)	stanovenie povinnosti vyčlenenia prostriedkov pre zabezpečenie kontinuálneho vzdelávania,

p)	zavedenie povinnosti pre služobné úrady určiť štátnozamestnanecké miesta vhodné pre absolventov,

q)	stanovenie vekovej hranice 65 rokov, pri dosiahnutí ktorej dochádza ku skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru štátneho zamestnanca zo zákona,

r)	zavedenie nového druhu služobného voľna po 10 rokoch u príslušného služobného úradu na obdobie maximálne 6 mesiacov.

s)	zavedenie novej diferenciácie dĺžky výpovednej doby a odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru.   

2.2.2. Charakteristika návrhu:

      zmena sadzby
   x    zmena v nároku
  x     nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
  x     iné 

2.2.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Jasne popíšte, v prípade potreby použite nižšie uvedenú tabuľku. Uveďte aj odhady základov daní a/alebo poplatkov, ak sa ich táto zmena týka.

Tabuľka č. 2 
Objem aktivít	Odhadované objemy (EUR)	
	2016	2017	2018	2019	
Zvýšenie počtu štátnozamestnaneckých miest s vybavením (kapitola 03 Úrad vlády SR) (Rada pre štátnu službu, spolu 11 ŠZ 	0	0	509 346,40	453 716	
Zvýšenie počtu štátnozamestnaneckých miest s vybavením (kapitola 03 Úrad vlády SR) odbor štátnej služby a verejnej služby UV SR, spolu 12 ŠZ	0	247 462,40	356 678,40	356 678,40	
Kapitola 12 Ministerstvo vnútra SR
(OP EVS – Hodnotiace centrum s vybavením, prijímateľ Úrad vlády SR, 5 ŠZ)	0	477 000	404 000	403 000	
Príplatok za výkon činnosti mentora, 10 % alebo 15 % z platovej tarify u cca 3900 ŠZ	0	637 548	1 092 939	1 092 939	
Zrušenie 1. a 2. platovej triedy, preradenie do novej 3. platovej triedy, 345 ŠZ	0	47 256,10 	81 010,50   	81 010,50   	
Započítanie služobnej praxe nad 32 rokov (zvýšenie o 1 % z príslušnej platovej triedy) cca 3110 ŠZ	0	609 313	1 044 536	1 044 536	
Kapitola 15 Ministerstvo financií SR
(OP Integrovaná infraštruktúra)
Zriadenie Centrálneho informačného systému štátnej služby	35 855	2 000 000 	2 000 000	600 000 +
60 000*	
Zavedenie odstupného pre odborníka dočasne potrebného na plnenie úloh v závislosti od novej  diferenciácie dĺžky výpovednej doby a odstupného	0	94 465	161 940	161 940	
zavedenie novej diferenciácie dĺžky výpovednej doby a odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru cca 50 ŠZ/rok 	0	97 233	166 647	166 647	
* prevádzkové náklady CISŠS 10/2019-12/2019 

2.2.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Ad a) zriadenie Rady pre štátnu službu
Novým zákonom o štátnej službe sa zriaďuje Rada pre štátnu službu (ďalej len „Rada“) ako nezávislý koordinačný a monitorovací orgán na ochranu princípov štátnej služby. Rada má piatich členov, ktorých volí a odvoláva Národná rada SR.  Funkčné obdobie členov je 7 ročné. Rada ako nový orgán bude súčasťou rozpočtovej kapitoly Úradu vlády SR, ktorý bude zabezpečovať organizačné, technické, personálne a finančné podmienky jej činnosti.
Účinnosť návrhu zákona o štátnej službe týkajúca sa pôsobnosti Rady je odložená od 1.1.2018, preto náklady uvedené na jej činnosť zahŕňajú iba roky 2018 a 2019.
Členovia Rady sú v štátnozamestnaneckom pomere ako štátni zamestnanci vo verejnej funkcii.
Nový zákon o štátnej službe navrhuje platové pomery členov Rady upraviť rovnako ako platové pomery poslanca Národnej rady SR. Výnimku tvoria paušálne náhrady členov Rady, pri ktorých sa budú pre paušálne náhrady uplatňovať príslušné ustanovenia nového zákona o štátnej službe.  
Zákonom č. 500/2010 Z. z. z  2. decembra 2010 bol zmenený a doplnený zákon NR SR č. 120/1993 Z. z. o platových pomeroch niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 120/1993 Z. z.). Plat poslanca je upravený v § 2 ods. 1 a), podľa ktorého ide o trojnásobok priemernej nominálnej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve Slovenskej republiky za predchádzajúci kalendárny rok.  Pre rok 2012 a nasledujúce roky je zachovaný na úrovni roku 2011 (§ 29h zákona 120/1993 Z. z). V zmysle § 2 ods. 2 zákona č. 120/1993 Z. z. (v znení zákona č. 500/2010 Z. z.) je táto suma znížená o 15 %, to znamená, že pri zaokrúhlení na celé euro nahor sa jedná o sumu 1 961 eur. 
Členovia Rady budú mať nárok na mesačnú  paušálnu náhradu podľa nového zákona o štátnej službe vo výške 121 % z  platovej tarify 9 platovej triedy t.j. 121 % z 1015,50 eur = 1 229 eur (po zaokrúhlení). 
Nový zákon o štátnej službe priznáva Rade pomerne veľký rozsah nových kompetencií. V tejto súvislosti je potrebné zabezpečiť činnosť Rady odborným personálom.
Odborní zamestnanci Rady, ktorí budú zabezpečovať činnosti pre Radu, budú v štátnozamestnaneckom pomere podľa nového zákona o štátnej službe. Ich platové pomery navrhujeme podľa nového zákona o štátnej službe.
Celkovo je potrebných 6 odborných zamestnancov. Týmto štátnym zamestnancom sa navrhuje plat vo výške 1 300 eur/mesiac. 
Vzhľadom na skutočnosť, že Rada je novým orgánom, ktorý je potrebné vybudovať od začiatku, bude potrebné zabezpečiť priestorové, materiálne a technické potreby, finančné náklady na bežné výdavky a kapitálové výdavky sú iba odhadované. 
Pozícia	počet	Hrubá mzda	 Poistné 34,95%	Cena práce /        osoba/mesiac	Cena práce/  osoby/mesiac	Osobné výdavky za 12 mesiacov (EUR)	
Členovia  Rady	5	    1961	   685, 37 	2 646, 37	13 231,85	158 782,20	
Paušálne náhrady	5 x	1229	-	-	-	73 740	
Zamestnanci Rady	6	1 300	454,35	1 754,35	10 526,10	126 313,20	
Spolu	11	285 000	73 835,40	-	    -	358 835,40	
	1 osoba/12 mesiacov	11 osôb/                12 mesiacov (EUR) rok 2017	11 osôb/                12 mesiacov (EUR) rok 2018	11 osôb/              12 mesiacov (EUR) rok 2019	
Materiálno technické vybavenie kancelárie, kuchynka (430 eur)	1 200	0	13 630		
Materiálno technické vybavenie zasadacej miestnosti		0	15 000		
Pravidelné mesačné náklady (130 eur/osoba)	1 560	0	17 160	17 160	
Dopravné náklady -výdavky na služobné cesty*	4 120	0	45 320	45 320	
Náklady na vzdelávacie aktivity	2 891	0	31 801	31 801	
Dátové a komunikačné vybavenie zasadacej miestnosti		0	5 000		
Dátové, komunikačné vybavenie a výpočtová technika 	 2 000	0	22 000		
prevádzkové náklady (toner 600 eur/rok			600	600	
Spolu		0	150 511	94 881	
* Služobná cesta v priemere 8/rok (4 x tuzemská, 4 x zahraničná)
Ad b) zavedenie nových zákonných kompetencií Úradu vlády SR v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov (posilnenie odboru štátnej služby a verejnej služby, zriadenie Hodnotiaceho centra).
Podľa navrhovanej právnej úpravy sa zvyšujú kompetencie a pôsobnosť Úradu vlády SR najmä v oblasti výkonu kontrolnej pôsobnosti, pri novozavedených inštitútoch ako je prešetrenie výpovede  a disciplinárna zodpovednosť štátneho zamestnanca, vyhlasovanie prvej časti hromadného výberového konania  ako aj v súvislosti so zavedením Centrálneho informačného systému štátnej služby.
V tejto súvislosti sa zavádza povinnosť výberového konania vedúcich štátnych zamestnancov na najvyšších pozíciách prostredníctvom Hodnotiaceho centra.
1. Posilnenie odboru štátnej služby a verejnej služby Úradu vlády SR:
V nadväznosti na vyššie uvedené, definovanie nových zákonných kompetencií Úradu vlády SR má priamy vplyv na nárast ďalšej agendy Úradu vlády SR. Z tohto dôvodu  je potrebné personálne posilniť odbor štátnej služby a verejnej služby Úradu vlády SR o 12 štátnych zamestnancov.
Týmto štátnym zamestnancom sa navrhuje plat vo výške 1 300 eur/mesiac.  
Pozícia	počet	Hrubá mzda/osoba	 Poistné 34, 95%	Cena práce/        osoba/mesiac	Cena práce/  osoby/mesiac	Osobné výdavky za 12 mesiacov (EUR)	Osobné výdavky za 7 mesiacov (EUR)	
Štátny  zamestnanec OŠSaVS 	12	     1 300	454,35	1 754,35	21 052,20	252 626,40	147 365,40	
Spolu          (12 mesiacov)	  12  	187 200	65 426,40	-	-	252 626,40	-	
Spolu            (6/2017-12/2017*            7 mesiacov)	12	109 200	38 165,4	-	-	-	147 365,40	
*Účinnosť zákona o štátnej službe je od 1.6.2017
	1 osoba/12 mesiacov	12 osôb/7 mesiacov (EUR) 6/2017-12/2017	12 osôb/12 mesiacov (EUR) rok 2018	12 osôb/12 mesiacov (EUR) rok 2019	
Materiálno technické vybavenie kancelárie, + kuchynka (1000 eur)	1 200	15 400	-	-	
Pravidelné mesačné náklady (130 eur/osoba)	1 560	10 920	18 720	18 720	
Dopravné náklady -výdavky na služobné cesty*	4 120	28 840	49 440	49 440	
Náklady na vzdelávacie aktivity	2 891	20 237	34 692	34 692	
Dátové, komunikačné vybavenie a výpočtová technika,	 2 000	24 000	-	-	
prevádzkové náklady (toner 1200 eur/rok)		7 00	1 200	1 200	
Spolu		100 097	104 052	104 052	
* Služobná cesta v priemere 8/rok (4 x tuzemská, 4 x zahraničná)

2. Vybudovanie, prevádzka a personálne obsadenie Hodnotiaceho centra
V súvislosti s vybudovaním Hodnotiaceho centra a zabezpečením jeho činnosti je potrebné navýšiť počet štátnych zamestnancov Úradu vlády SR o ďalších 5 zamestnancov.
Vzhľadom na skutočnosť, že Hodnotiace centrum je potrebné vybudovať od začiatku, bude potrebné zabezpečiť priestorové, materiálne a technické potreby, vzdelávanie štátnych zamestnancov a školenia poskytované pre zamestnancov služobných úradov. Zriadenie, vybavenie, personálne obsadenie a činnosť Hodnotiaceho centra by mali byť financované z finančných prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci Operačného programu Efektívna verejná správa. Aby bola aj naďalej zaistená kontinuita a úlohy Hodnotiaceho centra v kontexte administratívnej reformy v Slovenskej republike, mali by byť vytvorené podmienky pre zabezpečenie jeho ďalšieho financovania z verejných zdrojov. Je predpoklad, že Úrad vlády SR si bude uplatňovať výdavky na ďalšiu prevádzku  Hodnotiaceho centra od 1.7.2019 v rámci priorít pri príprave rozpočtu verejnej správy na roky 2017 až 2019.
Indikatívny rozpočet Hodnotiaceho centra (HC) (čas trvania projektu) 1/2017-12/2019:
Personálne obsadenie HC  450 000 eur
Zriadenie, vybavenie HC 150 000 eur 
Metodická podpora HC 176 000 eur
Riadenie a implementácia, 170 000 eur 
Vzdelávacie a školiace aktivity 338 000 eur 

	2016	2017	2018	2019	
Personálne obsadenie HC	0	150 000	150 000	150 000	
Zriadenie, vybavenie HC	0	130 000	10 000	10 000	
Metodická podpora HC	0	59 000	59 000	58 000	
Riadenie a implementácia	0	58 000	56 000	56 000	
Vzdelávacie a školiace aktivity	0	80 000	129 000	129 000	
Spolu	0	477 000	404 000	403 000	

Personálne obsadenie HC  450 000 eur  
V tom: 
Personálne obsadenie rok 2017 150 000 eur (v tom 111 152 eur mzdy a 34,95% poistné 38 848 eur)
Personálne obsadenie rok 2018 150 000 eur (v tom 111 152 eur mzdy a 34,95% poistné 38 848 eur)
Personálne obsadenie rok 2019 150 000 eur (v tom 111 152 eur mzdy a 34,95% poistné 38 848 eur)

Ad c) určenie kontrolnej právomoci Úradu vlády SR v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov
Návrh zákona zavádza kontrolnú pôsobnosť Úradu vlády SR vo vzťahu k dodržiavaniu tohto zákona, všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie a služobných predpisov vykonáva v každom služobnom úrade úrad vlády. Nadriadený služobný úrad taktiež môže vykonať v služobnom úrade kontrolu dodržiavania zákona o štátnej službe. Nakoľko sa jedná o fakultatívnu možnosť pre služobné úrady, v tejto súvislosti služobným úradom nevznikajú zvýšené personálne ani iné výdavky spojené s touto činnosťou. Navyše podľa dostupných informácií niektoré služobné úrady už teraz vykonávajú kontrolu vo vzťahu k podriadeným organizáciám.
Ad d) zavedenie príplatku za výkon činnosti mentora 
Na uvedený príplatok má nárok štátny zamestnanec, ktorý 	vykonáva prípravu štátneho zamestnanca počas adaptačného vzdelávania, a to vo výške 10 % zo svojej príslušnej platovej tarify, ak pripravuje jedného štátneho zamestnanca, alebo vo výške 15 % zo svojej príslušnej platovej tarify, ak pripravuje súčasne dvoch a viacerých štátnych zamestnancov.
Príplatok za výkon činnosti mentora sa poskytuje štátnemu zamestnancovi za čas  prípravy štátneho zamestnanca počas adaptačného vzdelávania, ktorý trvá 3 mesiace a je totožný so skúšobnou dobou štátneho zamestnanca.

Z  údajov zistených Úradom vlády SR vyplýva, že za rok 2015 bolo do štátnej služby prijatých celkovo 6 790 štátnych zamestnancov. Nakoľko jeden mentor môže mentorovať aj 2 a viac štátnych zamestnancov súčasne, predpokladaný vplyv je odhadovaný na 3 900 osôb. 
Vplyv zavedenia tohto inštitútu na štátny rozpočet by mohol predstavovať na rok 2017 sumu 637 548 eur (v tom 472 432,8 eur hrubá mzda a poistné (34,95%) 165 115,26 eur) a na nasledujúce roky 2018 a 2019 sumu 1 092 939 eur na 1 rok. Táto suma predstavuje súhrn hrubej mzdy - 809 884,8 eur  a poistného (34,95 %) – 283 054,74 eur.  Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
Ad e) zavedenie príplatku k náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti
Na príplatok k náhrade príjmu pri dočasnej pracovnej neschopnosti (ďalej len „príplatok k náhrade príjmu“)  má nárok štátny zamestnanec, ktorý bol uznaný pre chorobu alebo úraz za dočasne práceneschopného na výkon štátnej služby a vznikol mu nárok na náhradu príjmu podľa osobitného predpisu.  Príplatok k náhrade príjmu sa poskytne najviac 10 kalendárnych dní v kalendárnom roku, vo výške rozdielu medzi funkčným platom po odpočítaní preddavku na daň z príjmov zo závislej činnosti, preddavku poistného na verejné zdravotné poistenie, poistného na nemocenské poistenie, poistného na starobné poistenie, poistného na invalidné poistenie, poistného na poistenie v nezamestnanosti a poskytnutou náhradou príjmu. 
Nie je možné vopred kvantifikovať počet štátnych zamestnancov, ktorí budú mať nárok na tento príplatok k náhrade príjmu, pretože nie je možné vopred určiť, počet dní práceneschopnosti štátneho zamestnanca v kalendárnom roku. V tejto súvislosti však neočakávame dopad na štátny rozpočet z dôvodu, že osobné výdavky na štátneho zamestnanca sa rozpočtujú tak, aby pokryli výdavky na plný pracovný úväzok celoročne, takže ak sa štátnemu zamestnancovi má uhradiť príplatok k náhrade príjmu za 10 služobných dní, tieto prostriedky sú v rozpočte rozpočtované.
Ad f) zavedenie odstupného pre odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh štátnej služby v nadväznosti na novú diferenciáciu odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru.
Nový zákon o štátnej službe zavádza možnosť odstupného pre odborníka, ktorý je dočasne potrebný na plnenie úloh, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval viac ako jeden rok. V nadväznosti na zavádzanú novú diferenciáciu odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru.
Odborníkovi, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 1 rok a menej ako 2 roky, patrí odstupné v sume 2 násobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 2 roky a menej ako 5 rokov, patrí mu odstupné v sume 3 násobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru, a ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 5 rokov, patrí mu odstupné v sume 4 násobku funkčného platu, ktorý mu patril v čase, keď vznikol dôvod, na základe ktorého došlo k skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru. Odstupné patrí odborníkovi len v prípade, ak sa jeho miesto zruší pred uplynutím doby, na ktoré bolo dohodnuté.
Vplyv na rozpočet verejnej správy by mal predstavovať na rok 2017 objem 94 465 eur (v tom 70 000 hrubá mzda a 24 465 eur poistné (34,95 %)) a na rok 2018 a 2019 sumu 161 940 eur na 1 rok (v tom 120 000 eur hrubá mzda a 41 940 eur poistné (34,95 %)). Pri výpočte tejto sumy sa vychádza z minimálneho počtu odborníkov, na ktorých sa bude vzťahovať predmetný inštitút (26 zamestnancov ročne) a z priemernej mzdy pre danú oblasť na úrovni 1 500 eur. 
Tento predpoklad je len indikatívny z dôvodu, že v nasledujúcich rokoch nemusí dôjsť k skončeniu žiadneho štátnozamestnaneckého pomeru odborníka, čo nespôsobí žiadny resp. minimálny dopad na štátny rozpočet. Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.

Ad g) zrušenie 1. platovej triedy (referent) a 2. platovej triedy (samostatný referent), zavedenie nových platových tried a im prislúchajúcich platových taríf.
Návrh zákona o štátnej službe zrušuje súčasnú 1. platovú trieda, referent, ktorej platová tarifa je vo výške 361,50 eur. Taktiež sa zrušuje 2. platová trieda, samostatný referent, ktorej platová tarifa je výške 388,50 eur.
Súčasná právna úprava	Navrhovaná právna úprava
Platová trieda	Názov funkcie	Platová tarifa k 31.12.2016	Platová trieda 	Názov funkcie	Navrhovaná platová tarifa  	
1.	referent	361,50				
2.	Samostatný referent	388,50				
3.	Odborný referent	419,50	1. 	Odborný    referent	419,50 	
4.	Hlavný referent	456,00	2. 	Hlavný        referent	456,00 	
5.	Radca	540,50	3. 	Radca	540,50 	
6.	Samostatný radca	573,00	4. 	Samostatný    radca	573,00 	
7.	Odborný radca	645,50	5. 	Odborný radca	645,50 	
8.	Hlavný radca	691,50	6. 	Hlavný radca	691,50 	
9.	Štátny radca	785,00	7. 	Štátny radca	785,00 	
10.	Hlavný štátny radca	892,50	8. 	Hlavný štátny radca	892,50 	
11.	Generálny štátny radca	1015,50	9. 	Generálny štátny radca	1015,50 	

Dôvodom pre zrušenie uvedených tried bola aj skutočnosť, že platová tarifa v oboch triedach je nižšia ako je v súčasnosti minimálna mzda stanovená nariadením vlády č. 279/2015 Z. z. z 07. októbra 2015, ktorým bola ustanovená suma minimálnej mzdy na rok 2016 vo výške 405 eur.
Taktiež dôvodom pre zrušenie týchto dvoch najnižších platových tried bola aj skutočnosť, že sa pre zaraďovanie štátnych zamestnancov takmer vôbec nevyužívali. Ku koncu roka 2015 do 1. platovej triedy nebol zaradený žiadny štátny zamestnanec a do 2. platovej triedy je zaradených 345 štátnych zamestnancov. Zmena sa teda dotkne celkovo 345 štátnych zamestnancov, ktorí budú musieť byť preradení do tej novej platovej triedy, v ktorej sa nachádza najnáročnejšia činnosť nimi doteraz vykonávaná. 
Zrušenie týchto dvoch platových bude mať minimálny vplyv na štátny rozpočet z dôvodu, že tieto tarify boli v súčasnosti pod hranicou minimálnej mzdy a služobné úrady tak museli uvedeným štátnym zamestnancom aj tak kompenzovať tento rozdiel do výšky minimálnej mzdy formou doplatku, za predpokladu, že títo štátni zamestnanci nemali priznaný osobný príplatok, prípadne príplatok za služobnú prax alebo iné. Reálne mzdové náklady na každého z 345 štátnych zamestnancov tvorili 405 eur (platová trieda + kompenzácia rozdielu s minimálnou mzdou). Novou právnou úpravou budú títo štátni zamestnanci zaradení do 1. platovej triedy s príslušnou tarifou vo výške 419,50 eur, čo znamená rozdiel 14,50 eur na 1 štátneho zamestnanca na 1 mesiac. Súhrne bude táto suma na rok 2017 pre 345 štátnych zamestnancov predstavovať 47 256,10 eur (35 017,5 eur hrubá mzda + 12 238,60 eur poistné (34,95 %) a na roky 2018 a 2019 sumu 81 010,50  eur pre 345 štátnych zamestnancov na 1 rok (60 030 eur hrubá mzda + 20 980,50 eur poistné (34,95%)). K uvedenému je potrebné dodať, že táto suma predstavuje dopad s ohľadom na aktuálnu výšku minimálnej mzdy. Pri predpokladanom zvýšení minimálnej mzdy bude tento rozdiel nižší.
Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
Ad h) zrušenie rozdielového príplatku a zrušenie obmedzenia započítania služobnej praxe   
Podľa  zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, rozdielový príplatok patrí štátnemu zamestnancovi ktorého odborná prax k 31. decembru 2003 presiahla 32 rokov. Rozdielový príplatok bol určený v sume 1 %, z platovej tarify štátneho zamestnanca, za každý ďalší rok tejto odbornej praxe nad 32 rokov. Novým zákonom o štátnej službe dochádza k zrušeniu rozdielového príplatku  z dôvodu, že služobná prax sa už bude započítavať bez obmedzenia. Do dĺžky služobnej praxe sa pri opätovnom vzniku štátnozamestnaneckého pomeru po nadobudnutí účinnosti tohto zákona započíta aj služobná prax zachovaná podľa súčasného prechodného ustanovenia. 
Z  údajov zistených Úradom vlády SR vyplýva, že ku koncu roka 2015 počet štátnych zamestnancov so služobnou praxou nad 32 rokov je 3110. 
Vplyv na štátny rozpočet by mohol v roku 2017 predstavovať sumu 609 313 eur (451 510 eur hrubá mzda + 157 803 eur poistné (34,95%)) a v roku 2018 a 2019 sumu 1 044 536 eur na 1 rok (v tom 774 017 eur mzda + 270 519 eur poistné (34,95%)).
Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
Ad i) zavedenie služobného hodnotenia
Zavádza sa nový právny inštitút – služobné hodnotenie ako prostriedok hodnotenia práce štátneho zamestnanca pri výkone štátnej služby. Služobné hodnotenie vykonáva priamo nadriadený vedúci štátny zamestnanec. Služobné hodnotenie má slúžiť ako motivačný faktor a aj ako relevantný podklad pre ďalšie odmeňovanie alebo vzdelávanie štátneho zamestnanca. Nová právna úprava zavádza pre štátneho zamestnanca, ktorý v služobnom hodnotení za kalendárny rok dosiahol vynikajúce výsledky alebo veľmi dobré výsledky nárok na jednorazovú odmenu.
V súčasnosti nie je možné vopred presne kvantifikovať vplyv na rozpočet verejnej správy, keďže nie je známy počet štátnych zamestnancov, ktorých sa dotkne zavedenie tohto opatrenia a koľko štátnych zamestnancov dosiahne na základe služobného hodnotenia vynikajúce výsledky alebo veľmi dobré výsledky. 
Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
Ad j) zriadenie Centrálneho informačného systému štátnej služby 
Centrálny informačný systém štátnej služby (CISŠS) je informačný systém verejnej správy, ktorého správcom je Úrad vlády SR. Súčasťou centrálneho informačného systému štátnej služby je  a) register výberových konaní, b) register úspešných absolventov, c) register nadbytočných štátnych zamestnancov, d) register štátnozamestnaneckých miest, e) register štátnych zamestnancov.

Výdavky na vybudovanie a prevádzku CISŠS by mohli myť financované z prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci Operačného programu Integrovaná infraštruktúra. Časť je v súčasnosti už budovaná v rámci národného projektu elektronické služby Úradu vlády – eDemokracia a otvorená vláda, financovaného z prostriedkov štrukturálnych fondov Európskej únie v rámci Operačného programu Informatizácia spoločnosti.  
Predpokladané výdavky na vybudovanie CISŠS, podľa štúdie uskutočniteľnosti, predstavujú sumu 4 635 825 eur. Predpokladaná implementácia systému je naplánovaná od októbra 2016 do septembra 2019. Prevádzkové náklady sú vyčíslené v sume 60 000 od 10/2019-12/2019.
Aby bola aj naďalej zaistená kontinuita v kontexte administratívnej reformy v Slovenskej republike, mali by byť vytvorené podmienky pre zabezpečenie ďalšieho financovania CISŠS z verejných zdrojov. Je predpoklad, že Úrad vlády SR si bude uplatňovať výdavky na ďalšiu prevádzku CISŠS v roku 2019 v rámci priorít pri príprave rozpočtu verejnej správy na roky 2017 až 2019.
Ad k)  zmena percentuálnej sadzby paušálnej náhrady na pokrytie nevyhnutných výdavkov za služby a iných osobných výdavkov súvisiacich s vykonávaním funkcie
V súčasnom znení zákona o štátnej službe, paušálna náhrada na pokrytie nevyhnutných výdavkov za služby a iných osobných výdavkov súvisiacich s vykonávaním funkcie patrí mesačne vedúcemu zamestnancovi vo verejnej funkcii v služobnom úrade, ktorým je ministerstvo, a vedúcemu ostatného ústredného orgánu štátnej správy, v sume 121 % z platovej tarify 11. platovej triedy, vedúcemu zamestnancovi vo verejnej funkcii vo vybraných služobných úradoch patrí mesačne 121 % z platovej tarify 9. platovej triedy podľa osobitného predpisu, vedúcemu zamestnancovi vo verejnej funkcii v služobnom úrade, ktorým je ostatný  ústredný orgán štátnej správy a ktorému nepatrí paušálna náhrada vo vyššie uvedenej  sume  na pokrytie nevyhnutných výdavkov za služby a iných osobných výdavkov súvisiacich s vykonávaním funkcie patrí paušálna náhrada mesačne v sume, ktorou je 41 % z platovej tarify 1. platovej triedy podľa prílohy č.3.
Paušálna náhrada sa určuje pevnou sumou zaokrúhlenou na celé euro nahor. 
Za účelom zachovania výšky paušálnej náhrady, nový zákon o štátnej službe upravuje percentuálnu sadzbu 121 % z platovej tarify 11. platovej triedy (121 % z 1015,50 eur t.j.1 229 eur na sadzbu 121 % z platovej tarify 9. platovej triedy. 
a mení sadzbu 41 % z platovej tarify 1. platovej triedy (41 % z 361,50 eur t.j. 149 eur) na sadzbu 36 % z platovej tarify 1. platovej triedy (36 % z 419,50 eur t.j. 152 eur).
Vplyv na štátny rozpočet bude v tomto prípade zanedbateľný. Nakoľko nie je známy údaj o tom, koľko štátnych zamestnancov poberá uvedenú paušálnu náhradu, prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.
Ad l) zmena percentuálnej sadzby príplatku za zmennosť
Výpočet príplatku za zmennosť je v terajšej právnej úprave daný percentuálnym rozpätím 1,5 % až 12 % vzhľadom k platovej tarife 1. platovej triedy, určený pevnou sumou zaokrúhlenou na 50 eurocentov nahor, čiže sa jedná o sumu v rozpätí 5,50 – 43,50 eur. Návrh zákona o štátnej službe rovnako používa 1. platovú triedu ako základ pre výpočet príplatku za zmennosť. Keďže sa prvé 2 platové triedy rušia (z terajšej 3. platovej triedy sa stane 1. platová trieda), v záujme zachovania výslednej sumy (5,50 – 43,60 eur) sa musí upraviť percentuálny podiel, a to na 1,3 % až 10,3 % 
Nakoľko prichádza iba k zmene percentuálneho podielu a základu, samotná výška príplatku za zmennosť ostáva nezmenená, čo nepredpokladá dopad na štátny rozpočet.

Ad m) zmena percentuálnej sadzby náhrady za pohotovosť pri zabezpečovaní opatrení pre obdobie krízovej situácie
Tak, ako v predchádzajúcom bode (príplatok za zmennosť), aj v tomto prípade sa zmenou základu pre výpočet tejto náhrady musí upraviť jej percentuálny podiel. Náhrada za pohotovosť pri zabezpečení opatrení pre obdobie krízovej situácie, sa určuje pevnou sumou zaokrúhlenou na 50 eurocentov nahor, a je stanovená na úrovni 3,5 % až 35,4 % z 1. platovej triedy, čiže ide o sumu 13 – 128 eur. Za účelom zachovania tohto rozpätia je potrebné upraviť percentuálny podiel na 3 % až 30,5 %.

Rovnako ako v predchádzajúcom bode sa výsledná suma poskytovanej náhrady nemení, mení sa iba základ pre jej výpočet a percentuálny podiel, čo nepredpokladá dopad na štátny rozpočet.
Ad n) ustanovenie povinnosti absolvovať školenie zamerané na osvojenie si metód riadeného osobného rozhovoru a jeho vyhodnotenia pre člena výberovej komisie, ktorý vedie osobný pohovor, ustanovenie povinnosti pre vedúcich štátnych zamestnancov absolvovať vzdelávanie v oblasti manažérskych zručností.
Predmetné vzdelávanie nepredpokladá žiaden vplyv na rozpočet verejnej správy, nakoľko prostredníctvom Hodnotiaceho centra bude tiež poskytnutá možnosť absolvovania školení a vzdelávacích aktivít v metóde riadeného rozhovoru a v manažérskych zručnostiach. Náklady na vybudovanie Hodnotiaceho centra sú kvantifikované pod písm. b) tejto časti a zahŕňajú aj realizáciu uvedených školení. Zapojenie odborníkov z oblasti personalistiky, psychológie, pedagogiky pri overovaní schopností a hodnotení výsledkov výberového konania je taktiež možné prostredníctvom Hodnotiaceho centra. Zapojenie odborníkov z oblastí lingvistiky (vypracovanie testov overenia cudzích jazykov) sa už v súčasnosti realizuje v niektorých služobných úradoch.
Ad o) stanovenie povinnosti vyčlenenia prostriedkov pre zabezpečenie kontinuálneho vzdelávania
Nový zákon o štátnej službe ustanovuje pre služobné úrady povinnosť vyčleniť z rozpočtu na zabezpečenie kontinuálneho vzdelávania štátnych zamestnancov v príslušnom kalendárnom roku finančné prostriedky na úhradu priamych nákladov najmenej v sume 0,5 % vypočítaného z objemu súčtu tarifných platov priznaných štátnym zamestnancom služobného úradu k 31.decembru spred dvoch kalendárnych rokov.
Služobné úrady sú už v súčasnosti povinné zabezpečovať vzdelávanie pre štátnych zamestnancov, pričom táto povinnosť je zákonom o štátnej službe ustanovená v minimálnom rozsahu piatich služobných dní v kalendárnom roku. Kvantifikáciu tejto povinnosti na úroveň 0,5 % zo súčtu tarifných platov štátnych zamestnancov služobného úradu neprichádza k potrebe navýšenia prostriedkov na vzdelávanie, keďže služobné úrady už dnes vynakladajú prostriedky na vzdelávanie v porovnateľnej výške alebo vo vyššej výške.
Vzhľadom na uvedené, nebude mať tento inštitút dopad na štátny rozpočet.
Ad p) zavedenie povinnosti pre služobné úrady určiť štátnozamestnanecké miesta vhodné pre absolventov.

Zákon zavádza povinnosť správcovi rozpočtovej kapitoly v rámci systemizácie určiť aj štátnozamestnanecké miesta vhodné pre absolventov podľa prevádzkových možností. Táto povinnosť sa nevzťahuje na správcu rozpočtovej kapitoly, ktorý má menej ako 100 štátnozamestnaneckých miest a na služobný úrad uvedený v § 15 ods. 2 písm. a) a e). 
Tento inštitút je v súlade s politikou zvyšovania zamestnanosti mladých ľudí, znižovania nezamestnanosti a zvyšovania atraktivity štátnej služby pre mladých ľudí, najmä pre absolventov stredných a vysokých škôl. Tento inštitút nepredpokladá dopad na štátny rozpočet z dôvodu, že správca rozpočtovej kapitoly by mal absolventské miesta určovať aj v rámci limitu schváleného počtu zamestnancov v rámci tejto rozpočtovej kapitoly.
Ad q) stanovenie vekovej hranice 65 rokov, pri dosiahnutí ktorej dochádza ku skončeniu štátnozamestnaneckého pomeru štátneho zamestnanca zo zákona.
Zavádza sa, ako jeden z dôvodov skončenia štátnozamestnaneckého pomeru zo zákona dosiahnutie veku 65 rokov. Štátnozamestnanecký pomer štátneho zamestnanca sa skončí dňom dosiahnutia veku 65 rokov, okrem prípadu ak dôjde k zmene štátnozamestnaneckého pomeru a k predĺženiu trvania štátnozamestnaneckého pomeru najviac o 36 mesiacov.
Zavedenie tohto inštitútu nepredpokladá  dopad na štátny rozpočet z titulu, nakoľko je predpoklad, že na uvoľnené štátnozamestnanecké miesta by v prípade, ak by nedošlo k zmene štátnozamestnaneckého pomeru u tých štátnych zamestnancov, mali byť prijatí noví štátni zamestnanci.
 Ad r) zavedenie nového druhu služobného voľna po 10 rokoch u príslušného služobného úradu
Zavádza sa služobné voľno, ktoré patrí v rozsahu najviac šiestich mesiacov štátnemu zamestnancovi, ktorého štátnozamestnanecký pomer v príslušnom služobnom úrade trval nepretržite najmenej desať rokov. Za čas služobného voľna nepatrí štátnemu zamestnancovi funkčný plat, z tohto dôvodu zavedenie tohto inštitútu nepredpokladá zvýšený dopad na štátny rozpočet. 

Ad s) zavedenie novej diferenciácie dĺžky výpovednej doby a odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru.   

Zavádza sa nová diferenciácia dĺžky výpovednej doby a odstupného v závislosti od dĺžky trvania štátnozamestnaneckého pomeru pri skončení štátnozamestnaneckého pomeru výpoveďou alebo dohodou zo zdravotných dôvodov, ak na základe lekárskeho posudku štátny zamestnanec nemôže vykonávať štátnu službu alebo ak štátny zamestnanec bol odvolaný z funkcie vedúceho zamestnanca z dôvodov podľa § 61 ods. 1, 3 alebo 4 písm. a) a b) alebo ktorého funkcia vedúceho zamestnanca skončila na základe zákona podľa § 62 ods. 1 a ktorého štátnozamestnanecký pomer sa skončil výpoveďou z dôvodu uvedeného v § 75 ods. 1 písm. b) alebo dohodou o skončení štátnozamestnaneckého pomeru z toho istého dôvodu.
V tomto prípade štátnemu zamestnancovi patrí odstupné vo výške 2 násobku funkčného platu, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 1 rok a menej ako 2 roky, vo výške 3 násobku funkčného platu, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 2 roky a menej ako 5 rokov a vo výške 4 násobku funkčného platu, ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 5 rokov.

Ako je uvedené, štátnemu zamestnancovi patrí odstupné až ak jeho štátnozamestnanecký pomer trval najmenej 1 rok. Súčasná právna úprava umožňuje štátnemu zamestnancovi priznať odstupné už po skončení skúšobnej doby. Z tohto dôvodu preto predpokladáme taktiež úsporu verejných zdrojov, avšak túto úsporu nie je možné vyčísliť z dôvodu, že takéto údaje služobné úrady v súčasnosti neevidujú.

Z údajov získaných Úradom vlády SR, ku koncu roka 2015 bolo celkovo ukončených výpoveďou 1 053 štátnozamestnaneckých pomerov, avšak nie je známy údaj, aký počet ukončení pripadá na základe vyššie uvedených dôvodov.

Možno však predpokladať, že dopad na štátny rozpočet by priemerne mohol predstavovať v roku 2017 sumu 97 233 eur ( v tom 72 035 eur hrubá mzda a 25 198 eur poistné (34,95%)) a v roku 2018 a 2019 166 647 eur (v tom 123 488 eur hrubá mzda + 43 159 eur poistné (34,95%)) na 1 rok. Tento predpoklad je len indikatívny z dôvodu, že v nasledujúcich rokoch nemusí dôjsť k skončeniu žiadneho štátnozamestnaneckého pomeru z hore uvedených dôvodov, čo nespôsobí žiadny resp. minimálny dopad na štátny rozpočet. Prípadné zvýšené výdavky si jednotlivé rozpočtové kapitoly zabezpečia v rámci schválených limitov výdavkov jednotlivých kapitol štátneho rozpočtu na príslušný rozpočtový rok.

Tabuľka č. 3 

Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	r	r + 1	r + 2	r + 3		
Daňové príjmy (100)1					 	
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1					 	
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom	0	0	0	0	 	
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Poznámka:
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt.

Tabuľka č. 4 

Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2016	2017	2018	2019		
Kapitola 03 Úrad vlády SR
Program 06P – Tvorba a implementácia politík	0	247 463	866 025	870 395	Rada (11) + OŠSVS (12)
CISŠS (10-12/2019) udržateľnosť -prevádzka)	
Bežné výdavky (600)	0	222 763	837 225	868 595		
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)  Rada + OŠSVS	0	109 200	472 200	472 200		
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	38 166	139 262	139 262		
  Tovary a služby (630)2	0	75 397	225 763	197 133		
  Tovary a služby (630)2  CISŠS	0	0	0	60 000		
  Bežné transfery (640)2	0	0	0	0		
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s  úverom, pôžičkou, návratnou finančnou výpomocou a finančným prenájmom (650)2	0	0	0	0		
Kapitálové výdavky (700)	0	24 700	28 800	1 800		
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	0	24 700	28 800	1 800		
  Kapitálové transfery (720)2	0	0	0	0		
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	0	0	0	0		
Kapitola 12 Ministerstvo vnútra SR
Program  OE901- OP Efektívna verejná správa	0	477 000	404 000	403 000	Týka sa projektu Hodnotiace centrum financovaného v rámci OP EVS
(Rozdelenie pomeru 85 % a 15 % spolufinancovanie je uvedený v tabuľke č. 1)	
Bežné výdavky (600)	0	347 000	394 000	393 000		
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	111 152	111 152	111 152		
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	38 848	38 848	38 848		
  Tovary a služby (630)2	0	197 000	244 000	243 000		
  Bežné transfery (640)2	0	0	0	0		
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s  úverom, pôžičkou, návratnou finančnou výpomocou a finančným prenájmom (650)2	0	0	0	0		
Kapitálové výdavky (700)	0	130 000	10 000	10 000		
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	0	130 000	10 000	10 000		
  Kapitálové transfery (720)2	0	0	0	0		
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	0	0	0	0		
Kapitola 15 Ministerstvo financií SR
Program OEJ - Informačná spoločnosť 2014 – 2020	35 855	2 000 000	2 000 000	600 000	Zavedenie Centrálneho informačného systému štátnej služby prevádzkové náklady na rok 10/2019-12/2019 sú uvedené v kapitole 03 UV SR 
(Rozdelenie pomeru 85 % a 15 % spolufinancovanie je uvedené v tabuľke č. 1)	
Bežné výdavky (600)	35 855	300 000	300 000	200 000		
Tovary a služby (630)2	35 855	300 000	300 000	200 000		
Kapitálové výdavky (700)	0	1 700 000	1 700 000	400 000	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	0	1 700 000	1 700 000	400 000	 	
  Kapitálové transfery (720)2	0	0	0	0	 	
Ostatné kapitoly štátneho rozpočtu (vrátane kapitoly 03, 12, 15)	0	2 779 933	3 958 088	3 958 088		
Bežné výdavky (600)	0	2 779 933	3 958 088	3 958 088	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	1 917 921	2 689 515	2 689 515	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	670 314	939 986	939 986	 	
  Tovary a služby (630)2	0	0	0	0	 	
  Bežné transfery (640)2	0	191 698	328 587	328 587	Odstupné	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s  úverom, pôžičkou, návratnou finančnou výpomocou a finančným prenájmom (650)2	0	0	0	0		
Kapitálové výdavky (700)	0	0	0	0	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	0	0	0	0	 	
  Kapitálové transfery (720)2	0	0	0	0	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	35 855	5 504 396	7 228 113	5 831 483	 	
Bežné výdavky (600)	0	3 649 696	5 489 313	5 419 683		
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	2 138 273	3 272 867	3 272 867		
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	747 328	1 118 096	1 118 096		
  Tovary a služby (630)2	35 855	572 397	769 763	700 133		
  Bežné transfery (640)2	0	191 698	328 587	328 587		
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s  úverom, pôžičkou, návratnou finančnou výpomocou a finančným prenájmom (650)2	0	0	0			
Kapitálové výdavky (700)	0	1 854 700	1 738 800	411 800		
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2	0	1 854 700	1 738 800	411 800		
  Kapitálové transfery (720)2	0	0	0	0		
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	0	0	0	0		
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

Poznámka:
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt.

                 Tabuľka č. 5 

Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2016	2017	2018	2019		
Kapitola 03 Úrad vlády SR	0	12+	23+	23+	OŠSVS(12) +Rada (11)	
Počet zamestnancov celkom	0	12+	23+	23+	 	
   z toho vplyv na ŠR		12+	23	23		
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)	0	1 300	1 400	1 400	 	
   z toho vplyv na ŠR	0 	 1 300 	 1 400 	 1 400 	 	
Kapitola 12 Ministerstvo vnútra SR	0	5+	5+	5+	Hodnotiace centrum UV SR v rámci OP EVS	
Počet zamestnancov celkom	0	5	5	5		
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)	0	1853	1853	1853		
   z toho vplyv na ŠR	0	0	0	0		
Osobné výdavky celkom (v eurách)	0	297 366	761 463	761 463	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)	0	220 352	583 352	583 352	 	
Hodnotiace centrum (5)	0	111 152	111 152	111 152		
Rada pre štátnu službu (11)	0	0	285 000	285 000		
Odbor štátnej služby a verejnej služby UV SR (12)	0	109 200	187 200	187 200		
   z toho vplyv na ŠR	0	109 200	472 200	472 200	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)	0	77 014	178 111	178 111	 	
Hodnotiace centrum (5)	0	38 848	38 848	38 848		
Rada pre štátnu službu (11)	0	0	73 836	73 836		
Odbor štátnej služby a verejnej služby UV SR (12)	0	38 166	65 427	65 427		
   z toho vplyv na ŠR	0	38 166	139 262	139 262	 	
						
Poznámky:						
Ak sa vplyv týka viacerých subjektov verejnej správy, vypĺňa sa samostatná tabuľka za každý subjekt. Ak sa týka rôznych skupín zamestnancov, je potrebné počty, mzdy a poistné rozpísať samostatne podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...).
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka.		
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“.