Author: Richterová Lívia
Last saved by: Kuruczová Eva
Company: Hewlett-Packard Company

Vyhlásenie predkladateľa

o bezrozpornosti predkladaného návrhu zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Návrh zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa  predkladá na rokovanie s rozporom s 

1.	Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo pôdohospodárstva“) v časti:

-	zavedenia zákonných podmienok praxe pre vedúceho služobného úradu (Generálneho tajomníka služobného úradu)

Ministerstvo pôdohospodárstva zásadne trvá na tom, aby sa nezavádzala päť ročná prax v štátnej správe ako jedna z podmienok vymenovania vedúceho služobného úradu. Takýmto spôsobom by nebolo možné do štátnej správy získať odborníkov, ktorí majú skúsenosti 
z riadenia kolektívov mimo oblasť štátnej správy.

Predkladateľ uvádza, že jeho úmyslom bolo zaviesť minimálne štandardy a predpoklad praxe pre funkciu vedúceho služobného úradu, keďže ide o vykonávanie vysokej riadiacej pozície 
v štátnej správe. Predkladateľ navrhol rozšíriť oblasť získania piatich rokov praxe zo štátnej správy na verejnú správu, prípadne aj zníženie počtu rokov praxe z piatich na štyri resp. tri roky praxe. Ministerstvo pôdohospodárstva návrh neakceptovalo.

2.	Kanceláriou Ústavného súdu Slovenskej republiky (ďalej len „kancelária ústavného súdu“) v časti:

-	vyňatia Kancelárie Ústavného súdu SR z kontrolnej pôsobnosti Úradu vlády SR vo veciach štátnozamestnaneckých vzťahov

Kancelária ústavného súdu zásadne trvá na vyňatí služobných úradov podľa § 15 ods. 2 písm. a) až f) z kontrolnej pôsobnosti Úradu vlády SR podľa § 16, z dôvodu, že  uvedené tieto služobné úrady majú postavenie najvyššieho služobného úradu a vzhľadom na charakter svojej činnosti stoja mimo ústrednej štátnej správy, zatiaľ čo Úrad vlády SR je ústredným orgánom štátnej správy. Úrad vlády SR okrem toho navyše plní úlohy spojené 
s odborným, organizačným a technickým zabezpečovaním činnosti vlády. Rovnaké úlohy plní Úrad vlády SR aj pre predsedu vlády ako jeho výkonný orgán. Vláda Slovenskej republiky je pritom bežne účastníkom konaní pred Ústavným súdom Slovenskej republiky. Možnosť vlády ako vrcholného orgánu výkonnej moci prostredníctvom bezprostredne naň naviazaného orgánu (Úradu vlády SR) vykonávať kontrolu v kancelárii ústavného súdu môže ohroziť nezávislosť Ústavného súdu SR, respektíve môže ovplyvniť vnímanie Ústavného súdu SR ako nezávislého orgánu ochrany ústavnosti.

Táto pripomienka nemôže byť akceptovaná, pretože Úrad vlády SR  bude v najvyššom služobnom úrade vykonávať len kontrolu dodržiavania navrhovaného zákona o štátnej službe a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie a v žiadnom prípade tým nebude zasahovať do nezávislosti kontrolovaných subjektov. V tomto prípade má kancelária ústavného súdu ako aj ostatné služobné úrady podľa § 15 ods. 2 písm. a) až f) postavenie zamestnávateľa a predkladateľ ako ústredný orgán štátnej správy pre štátnozamestnanecké vzťahy postavenie gestora zákona o štátnej službe. Výkon kontroly bude slúžiť ako jeden z prostriedkov na zabezpečenie jednotného postupu pri uplatňovaní zákona v jednotlivých služobných úradoch. Predkladateľ súčasne uvádza, že kontrolnú pôsobnosť voči týmto subjektom majú už teraz viaceré orgány verejnej správy, napr. Ministerstvo financií SR vo vzťahu k zákonu o správe majetku štátu alebo Inšpektorát práce, ktorý robí dozor nad dodržiavaním právnych predpisov upravujúcich štátnozamestnanecké vzťahy. 

Kancelária ústavného súdu uviedla, že napriek tomu, že výkon kontroly zo strany Úrady vlády SR sa v zmysle návrhu zákona má vzťahovať len na kontrolu dodržiavania zákona o štátnej službe a všeobecne záväzných právnych predpisov vydaných na jeho vykonanie, problematickým sa naďalej javí postavenie Úradu vlády SR vyplývajúce zo zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, v zmysle ktorého činnosť úradu vlády riadi a kontroluje vláda. Vedúci úradu vlády (vymenúvaný a odvolávaný vládou) je za výkon svojej funkcie zodpovedný predsedovi vlády. Vzhľadom na postavenie subjektov (v prípade kancelárie ústavného súdu ide o subjekt zaisťujúci činnosť Ústavného súdu SR ako nezávislého súdneho orgánu ochrany ústavnosti, ktorému nezávislé postavenie od výkonnej moci priznáva ústava), považuje za vhodnejšie legislatívne riešenie zverenie kontrolnej právomoci vo vzťahu k nim orgánu s nezávislým postavením. Bolo poukázané na možnosť zváženia zverenia kontrolnej právomoci vo vzťahu k subjektom zabezpečujúcim činnosť ústavných orgánov, Rade pre štátnu službu. 

Požiadavku na zverenie kontrolnej pôsobnosti Rade pre štátnu službu nie je možné akceptovať, pretože rada nemá právnu subjektivitu a nemôže byť orgánom kontroly. Predkladateľ navrhol riešenie, podľa ktorého služobný úrad uvedený v § 15 ods. 2 návrhu zákona o štátnej službe by mal možnosť podať námietku proti výsledku kontroly a ak by vznesenej námietke nebolo Úradom vlády SR vyhovené,  námietkou by sa zaoberala Rada pre štátnu službu. S týmto návrhom súhlasil aj Najvyšší kontrolný úrad SR a Kancelária prezidenta SR. Predkladateľ a kancelária ústavného súdu napriek tomu nedospeli 
k spoločnému riešeniu tejto pripomienky. Podľa názoru kancelárie ústavného súdu navrhovaná zmena nemení zásadným spôsobom pôvodne navrhovaný stav, keď výkon kontroly zostáva naďalej v právomoci úradu vlády a stanovisko Rady pre štátnu službu nemá pre úrad vlády záväzný charakter – Rada pre štátnu službu nemôže závery úradu vlády zmeniť ani zrušiť.