Author: Forgáč Gabriel
Last saved by: Kuruczová Eva

PREDKLADACIA SPRÁVA

Návrh nového zákona o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „návrh zákona“) má nahradiť doterajšiu právnu úpravu štátnozamestnaneckých vzťahov ustanovenú zákonom č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 400/2009 Z. z.“). 
Vypracovanie predloženého návrhu zákona patrí do pôsobnosti Úradu vlády  Slovenskej republiky, ktorý je podľa § 24 ods. 1 písm. a) zákona č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov (kompetenčný zákon) ústredným orgánom štátnej správy pre štátnozamestnanecké vzťahy. Navrhovaná právna úprava vychádza aj zo Stratégie riadenia ľudských zdrojov v štátnej službe na roky 2015 – 2020 schválenej uznesením vlády Slovenskej republiky 
č. 548/2015 zo 7. októbra 2015. 
Predloženie  návrhu zákona vyplýva zo skutočnosti, že zákon č. 400/2009 Z. z. bol od svojej účinnosti novelizovaný 21 krát, no ani veľký počet noviel nedokázal odstrániť viaceré nedostatky tohto zákona. Návrh nového zákona o štátnej službe predstavuje reformovanú právnu úpravu v oblasti štátnozamestnaneckých vzťahov. Cieľom je zabezpečiť reformu štátnej služby v súlade s princípmi štátnej služby a súčasne eliminovať nedostatky a problémy identifikované prostredníctvom odporúčaní Rady Európskej únie, ktorými sa zabezpečuje úzka koordinácia hospodárskych politík členských štátov na vnútornom trhu za účelom dosiahnutia spoločných cieľov v zmysle článkov 121 a 148 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a odporúčaní uvedených v Pozičnom dokumente Európskej komisie pre Slovenskú republiku k vypracovaniu Partnerskej dohody a programov na Slovensku na roky 2014 – 2020. Prijatie nového zákona o štátnej službe predstavuje jednu z podmienok na splnenie ex ante kondicionalít, ktoré vyplývajú pre Slovenskú republiku z Partnerskej dohody na roky 2014 – 2020. 
Návrh zákona vychádza z doterajšej aplikačnej praxe predošlých právnych úprav upravujúcich štátnozamestnanecké vzťahy zákonom č. 400/2009 Z. z. a tiež zákonom             č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov  v znení neskorších predpisov. Pri vypracovaní návrhu zákona bola zohľadnená aj rozhodovacia činnosť Európskeho súdu pre ľudské práva a Súdneho dvora Európskej únie. Dôležitým prínosom boli aj podnety, ktoré vyplynuli z doterajšieho uplatňovania zákona č. 400/2009 Z. z. zaslané na základe požiadaviek Úradu vlády Slovenskej republiky viacerými orgánmi štátnej správy. 
Zákonom o štátnej službe sa vytvára inštitucionálny a legislatívny rámec na zabezpečenie skvalitnenia riadenia ľudského kapitálu v štátnej službe za účelom profesionalizácie štátnej správy ako aj jej odpolitizovanie.  
Novým návrhom zákona sa v záujme skvalitnenia vykonávania štátnej služby zriaďuje Rada pre štátnu službu ako nezávislý koordinačný a monitorovací orgán. Základnou úlohou tohto orgánu bude ochrana princípov, na ktorých je štátna služba budovaná a tiež dohľad nad dodržiavaním etického kódexu štátneho zamestnanca. Princípy štátnej služby budú vymedzovať prijímanie štátnych zamestnancov, stabilitu ich štátnozamestnaneckého pomeru, kariérny rast, hodnotenie výkonnosti a tiež odmeňovanie v štátnej službe. Predložený návrh zákona je založený na princípoch politickej neutrality, zákonnosti, transparentného zamestnávania, efektívneho riadenia štátnych zamestnancov, nestrannosti, profesionality, transparentného a rovnakého odmeňovania, stability a rovnakého zaobchádzania. V porovnaní s princípmi štátnej služby podľa doterajšej právnej úpravy štátnozamestnaneckých vzťahov sa počet princípov rozšíril zo šiestich na deväť, pričom jednotlivé princípy boli podrobnejšie rozpracované.	
		Cieľom novej právnej úpravy je tiež zabezpečiť vyššiu transparentnosť výberových konaní pri obsadzovaní štátnozamestnaneckých miest. Za týmto účelom sa štandardizuje proces výberového konania pre uchádzačov o štátnozamestnanecké miesto, definujú sa možnosti prístupu k informáciám o vyhlásenom výberovom konaní, upravuje sa zriaďovanie výberovej komisie a tiež menovanie jej členov.. Návrhom zákona sa zavádza nová koncepcia procesu obsadzovania štátnozamestnaneckého miesta a v tejto súvislosti sa upravujú aj nové druhy výberových konaní. Zavádza nový inštitút „hromadné výberové konanie“, ktorý bude predstavovať centralizovaný spôsob obsadzovania väčšieho počtu voľných štátnozamestnaneckých miest vhodných nielen pre absolventov. 
Posudzovanie   vykonávania   štátnej   služby   štátnymi zamestnancami za účelom skvalitnenia štátnej služby sa navrhuje zabezpečovať pravidelným služobným hodnotením každého štátneho zamestnanca. Predloženým návrhom zákona sa zavádzajú zásady vzdelávania štátnych zamestnancov, ktoré má byť systémové, flexibilné, hospodárne a účelné.  Zavádza sa tiež inštitút mentora.. Cieľom je dosiahnuť vyššiu kvalitatívnu úroveň vzdelávania štátnych zamestnancov. 
V predloženom návrhu zákona sa navrhuje aj zavedenie nových právnych inštitútov,  najmä prešetrenie výpovede a zavedenie jednotného postupu pri disciplinárnej zodpovednosti štátneho zamestnanca. Návrh zákona tiež zavádza jednotný spôsob doručovania vo vzťahu ku všetkým doručovaným písomnostiam. 
Z dôvodov súvisiacich s elektronizáciou v oblasti štátnej správy návrh zákona zavádza centrálny informačný systém štátnej služby. Prostredníctvom tohto systému sa zlepší strategické plánovanie a riadenie ľudských zdrojov a  jednotlivé služobné úrady môžu získavať komplexnejšiu personálnu databázu údajov pre úspešnú realizáciu stratégie riadenia ľudských zdrojov, čo povedie k zvýšenej efektivite, stabilite a profesionalizácii služobných úradov. 
Zákonník práce bude mať na štátnozamestnanecké vzťahy podľa návrhu predloženého zákona aj naďalej delegovanú pôsobnosť. 
Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. júna 2017 aj z dôvodu dostatočného času na oboznámenie sa s navrhovanou právnou úpravou pre služobné úrady, ako aj z dôvody prípravy vykonávacích právnych predpisov, pričom predkladateľ vzal do úvahy skutočnosť, že ide o prierezový právny predpis a rozsiahlu právnu úpravu. 
Návrh zákona bude mať negatívny aj pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy, nebude mať vplyv na rozpočty obcí a vyšších územných celkov. Bude mať pozitívny sociálny aj negatívny sociálny vplyv a tiež pozitívny vplyv na informatizáciu spoločnosti a zamestnanosť. Pozitívny vplyv novej právnej úpravy sa taktiež očakáva v oblasti služieb verejnej správy pre občana. Nebude mať vplyv na životné prostredie a podnikateľské prostredie. Konkrétne vplyvy sú vyčíslené v analýze vplyvov pre jednotlivé oblasti. 
		Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, všeobecne záväznými právnymi predpismi, právne záväznými aktmi Európskej únie a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.
Návrh zákona nie je predmetom vnútrokomunitárneho pripomienkového konania.
Návrh zákona bol predmetom skráteného predbežného pripomienkového konania v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov. Návrh zákona bol predmetom medzirezortného pripomienkového konania a predkladá sa s rozporom s Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky a Kanceláriou Ústavného súdu Slovenskej republiky.