Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh Národnej stratégie zamestnanosti Slovenskej republiky do roku 2020 

Spôsob pripomienkového konania	Plán práce vlády SR na rok 2014 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	72  / 36 	
Počet vyhodnotených pripomienok	71 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	57  / 34 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	1  / 0 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	13  / 2 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	 	x 	
2 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
3 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
4 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
5 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Národná banka Slovenska 	 	 	 	x 	
7 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
8 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
9 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
10 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
11 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
12 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
13 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
14 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Slovenská akadémia vied 	 	 	 	x 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
17 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
19 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
20 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
21 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
22 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
24 .	Republiková únia zamestnávateľov 	4 (1o,3z) 	 	 	 	
25 .	Nitriansky samosprávny kraj 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
26 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
29 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
30 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
33 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
34 .	Odbor vládnej agendy Úradu vlády 	 	 	 	x 	
35 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
36 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
37 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
38 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
39 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
40 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
41 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	9 (6o,3z) 	 	 	 	
42 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
43 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	x 	 	
44 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
45 .	Splnomocnenec vlády SR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	17 (2o,15z) 	 	 	 	
46 .	Národná rada občanov so zdravotným postihnutím v SR  	1 (1o,0z) 	 	 	 	
47 .	Splnomocnenec vlády SR pre rómske komunity 	 	19 (9o,10z) 	 	 	
	SPOLU	53 (27o,26z) 	19 (9o,10z) 	18 	15 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
KOZ SR 	S T A N O V I S K O k návrhu Národnej stratégie zamestnanosti Slovenskej republiky do roku 2020 
Z pohľadu odborov bolo už v samotnej príprave zdôrazňované že príprava Národnej stratégie zamestnanosti SR by mala zohľadňovať tri základne aspekty: 
1.Inštitucionálne ukotvenie Národnej stratégie zamestnanosti SR – platforma vymedzenia kompetencie na medzirezortnej úrovni a konštituovanie nadrezortného orgánu zodpovedného za koordináciu politík a sledovanie protichodných cieľov jednotlivých politík a stratégií, ktoré v súčasnosti presahujú rámec pôsobnosti ministerstva práce sociálnych vecí a rodiny. 
2. Vecné riešenie zamestnanosti – nezamestnanosti prostredníctvom nadrezortnej koordinácie politík s pozitívnym dopadom na zamestnanosť. 
3.Špecifikácia finančného rámca zabezpečenia realizácie Národnej stratégie zamestnanosti SR, ktorá prevyšuje zdrojové možnosti alokované v Operačnom programe Ľudské zdroje 2014 – 2020. 

KOZ SR vníma istú nevyváženosť v hore uvedených aspektoch, ktorú v sebe nesie návrh Národnej stratégie zamestnanosti SR do roku 2020. Komplexný program na podporu zamestnanosti (bod.č.4 NSZ SR) sa viaže v rozhodujúcej miere (70%) prostredníctvom dotovanej ekonomiky na výkon verejných služieb zamestnanosti. Národohospodársky aspekt vo forme daňovo – odvodovej a subvenčnej politiky a parciálny prístup vo forme odvetvových a regionálnych politík na úrovni jednotlivých rezortov si bude vyžadovať dodatočné rozpracovanie. 

Napriek uvedenému predložený materiál Návrh národnej stratégie SR do roku 2020, KOZ SR hodnotí pozitívne. Materiál má potenciál stať sa impulzom pre koordináciu vnútorných mechanizmov v rámci verejných služieb zamestnanosti, ale aj nadrezortných systémov zameraných na podporu rastu zamestnanosti. 
Za významný predpoklad k úspešnému naplneniu cieľov Národnej stratégie zamestnanosti SR považuje KOZ SR: 
- konštituovanie nadrezortnej koordinačnej platformy v koordinácii politík a sledovanie protichodných cieľov jednotlivých politík a stratégií na podporu zamestnanosti na báze partnerstva medzi ministerstvami, orgánmi štátnej správy, sociálnymi partnermi, územnou samosprávou, vedeckovýskumnými inštitúciami akademickou obcou a mimovládnym sektorom 
- rozpracovanie akčných plánov na zabezpečenie Komplexného programu na podporu zamestnanosti v súlade so stratégiami a postupmi, v ktorých sa deklaruje vplyv na zamestnanosť v iných dokumentoch: Partnerská dohoda SR; NPR SR; Operačné programy EŠIF 2014 -2020; Koncepčné rozvojové programy na rezortnej úrovni spojených s možnosťou tvorby nových pracovných miest. 

3. Závery a odporúčania 
KOZ SR odporúča predložený materiál Národná stratégia zamestnanosti SR do roku 2020 po prerokovaní vo vláde SR zaradiť na rokovanie HSR SR za účelom zapojenia sociálnych parterov o ostatných relevantných subjektov do jej realizácie prostredníctvom nadrezortnej pracovnej skupiny. 
 	O 	A 	Pripomienka zapracovaná do návrhu uznesenia VSR, predkladacej správy, úvodu materiálu, aj na začiatok kapitoly 4. v tom zmysle, že konkrétne akčné úlohy budú prijímané a koordinované prostredníctvom navrhovanej nadrezortnej platformy. 	
ŠÚ SR 	Materiál 
K bodu 1.2. Makroekonomický vývoj v SR – Tabuľku 1. Vývoj vybraných makroekonomických ukazovateľov žiadame nahradiť nižšie uvedenou tabuľkou 1. 

ESA2010 
Tabuľka 1. Vývoj vybraných makroekonomických ukazovateľov 
2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
HDP v b.c. (mld. eur) 56,16 62,85 68,16 63,8 67,2 70,16 72,18 73,59 
Tvorba hrub. fix. kapitálu (mld. eur) 15,34 16,90 17,50 13,92 14,91 16,95 15,39 15,05 
HICP (%) 4,3 1,9 3,9 0,9 0,7 4,1 3,7 1,5 
Saldo verejných financií (% HDP) -3,57 -1,92 -2,36 -7,92 -7,49 -4,11 -4,22 -2,63 
Miera dlhu (% HDP) 30,69 29,84 28,20 35,98 41,10 43,45 52,11 54,60 
Rast produktivity práce (s.c.) (%) 6,1 8,4 2,2 -3,4 6,4 0,9 1,6 2,2 

Odôvodnenie: potreba zaktualizovať predmetnú tabuľku, keďže Vo Vami navrhnutej tabuľke boli uvedené neaktuálne makroekonomické údaje a nebola v nej uvedená ani metodika podľa ktorej boli údaje zostavené. 
 	Z 	A 	 	
ŠÚ SR 	Materiál 
K bodu 3.1. Pozícia Slovenska vyplývajúca zo stratégie Európa 2020 - na str. 33 žiadame pôvodné znenie „Toto zaostávanie pravdepodobne zmiernia výsledky za rok 2014, keď podľa aktuálnych údajov miera zamestnanosti na Slovensku za 1. polrok 2014 zaznamenala 65,7 %...“ nahradiť znením „Toto zaostávanie pravdepodobne zmiernia výsledky za rok 2014, keď podľa aktuálnych údajov miera zamestnanosti na Slovensku za 1. polrok 2014 zaznamenala 65,4 %...“. 
Odôvodnenie: Uvedená hodnota miery zamestnanosti na úrovni 65,7 % sa týka 2. štvrťroku 2014. Správna hodnota za 1. polrok 2014 je 65,4 %. 
 	Z 	A 	 	
MK SR 	k bodom B.3 a B.4 návrhu uznesenia vlády SR 
Vzhľadom k tomu, že návrh materiálu sa týka rezortu Ministerstva kultúry Slovenskej republiky iba marginálne, žiadame vypustiť ministra kultúry zo zodpovednosti za plnenie úloh určených v bodoch B.3. a B.4. návrhu uznesenia vlády Slovenskej republiky. 

Odôvodnenie: 
Návrh materiálu neukladá ministrovi kultúry žiadne konkrétne úlohy. Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky môže na plnení úloh vyplývajúcich z návrhu materiálu participovať ako spolupracujúci subjekt v zmysle svojich kompetencií ustanovených zákonom č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov, nemôže však byť zodpovedné za plnenie úloh v pozícii gestora. 
 	Z 	A 	 	
MK SR 	k bodu B.4. návrhu uznesenia vlády SR 
Navrhujeme zmeniť termín plnenia úlohy na „každoročne do 31. marca (prvýkrát v roku 2016)“. 

Odôvodnenie: 
Po prijatí materiálu vládou Slovenskej republiky zostanú na jeho plnenie do 31. marca 2015 približne tri mesiace, čo nepovažujeme za dostatočné časové obdobie na implementáciu nových úloh a prijímanie nových opatrení. 
 	O 	N 	Štvrťročné obdobie je štandardným obdobím na odpočet úloh, prijatím tohto termínu sa zabezpečí okamžité plnenie stratégie. 	
MPRV SR 	Predkladacia správa  
1. V odseku 5. text: „Stratégia zmien by sa mala stať základom politík zamestnanosti 
pri rešpektovaní vnútroštátnej, sektorovej, regionálnej i miestnej úrovne s cieľom riešiť nepriaznivú situáciu v nezamestnanosti pri využívaní štrukturálnych fondov 
EÚ v novom programovom období na roky 2014 – 2020.“, požadujeme upraviť nasledovne: 
„Stratégia zmien by sa mala stať základom politík zamestnanosti pri rešpektovaní vnútroštátnej, sektorovej, regionálnej i miestnej úrovne s cieľom riešiť nepriaznivú situáciu v nezamestnanosti pri využívaní štrukturálnych a investičných fondov 
EÚ v novom programovom období na roky 2014 – 2020.“ 
Zdôvodnenie: Spresnenie textu. Národná stratégia zamestnanosti SR do roku 2020 počíta, 
ako sa ďalej uvádza vo vlastnom materiáli, aj s Programom rozvoja vidieka SR 2014-2020 ako s nástrojom, ktorý má prispievať k podpore zamestnanosti. Avšak PRV bude spolufinancovaný z fondu EÚ, ktorý nie je štrukturálnym fondom, preto je potrebné v tomto zmysle upraviť daný odsek. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
2. V kapitole 4.1. v Stratégii zmien bod 4.1.1. vložiť za slová „pestovateľskú činnosť,“ slová „výrobu potravín,“. 
Zdôvodnenie: Výroba potravín má potenciál pre zvýšenie zamestnanosti na regionálnej úrovni a navyše je úzko previazaná aj s poľnohospodárskou výrobou, ktorá sa v texte spomína. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
3. V kapitole 4.1. v Stratégii zmien bod 4.1.6. vložiť za slová „v poľnohospodárstve“ slová „a potravinárstve“. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
4. V kapitole 4.1. v Stratégii zmien požadujeme upraviť bod 4.1.13 v znení: „Na podporu tvorby pracovných miest, zvýšenia zamestnanosti a tým aj zamestnanosti v regiónoch Slovenska uplatniť Operačné programy (schválené vládou SR 16. apríla 2014 a 14. mája 2014) o využívaní štrukturálnych fondov Európskej únie na programové obdobie 2014 – 2020. Ide o Operačný program Ľudské zdroje na programové obdobie 2014–2020, Operačný program Kvalita životného prostredia, Program rozvoja vidieka SR 2014-2020, Operačný program Výskum a inovácie, Integrovaný regionálny operačný program 2014– 2020, Operačný program Integrovaná infraštruktúra 
2014 – 2020 a Operačný program Efektívna verejná správa na roky 2014-2020. 
Za tým účelom monitorovať tvorbu pracovných miest podporených prostredníctvom uvedených operačných programov.“ nasledovne: 
„Na podporu tvorby pracovných miest, zvýšenia zamestnanosti, a tým 
aj zamestnanosti v regiónoch Slovenska uplatniť programy (schválené vládou SR 
16. apríla 2014 a 14. mája 2014) o využívaní štrukturálnych a investičných fondov Európskej únie na programové obdobie 2014 – 2020. Ide o Operačný program Ľudské zdroje na programové obdobie 2014–2020, Operačný program Kvalita životného prostredia, Program rozvoja vidieka SR 2014-2020, Operačný program Výskum 
a inovácie, Integrovaný regionálny operačný program 2014– 2020, Operačný program Integrovaná infraštruktúra 2014 – 2020 a Operačný program Efektívna verejná správa na roky 2014-2020. 
Za tým účelom monitorovať tvorbu pracovných miest podporených prostredníctvom uvedených programov.“ 
Zdôvodnenie: Zdôvodnenie pripomienky č. 1, ako i článok 2 bod (6) nariadenia (EÚ) 
č. 1303/2013, ktorý znie: „ 6) „program“ je „operačný program“ uvedený v tretej časti alebo vo štvrtej časti tohto nariadenia a v nariadení o ENRF a „program rozvoja vidieka“ uvedený v nariadení o EPFRV;“. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
5. Na strane 11, Graf 3. Hospodársky rast, prírastok (úbytok) zamestnaných a samozamestnaných v SR, uvedený graf nie je zobrazený v materiáli. 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
6. Strana 33, Graf 7. Miera dlhodobej nezamestnanosti v členských krajinách EÚ v %, graf nie je zobrazený v materiáli. 
 	O 	A 	 	
MPRV SR 	Vlastný materiál 
7. Navrhujeme do Vlastného materiálu doplniť na úvod obsah materiálu a uviesť zoznam použitých skratiek. 	O 	N 	Materiál bol vypracovaný v súlade s Metodickým pokynom na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR. Potreba uvádzania obsahu materiálu spravidla vyplýva pre rozsiahlejšie štúdie s cieľom ich sprehľadnenia. Bol uplatnený štandardný spôsob platný pre zavedenie skratiek. 	
RUZ 	1. Všeobecná zásadná pripomienka k materiálu ako celku 
Predloženému návrhu chýbajú jasné charakteristiky dobrej stratégie, najmä merateľnosť stanovených čiastkových cieľov. Predložená stratégia neuvádza, ktoré z navrhovaných opatrení budú prioritné. Vychádza sa pritom z diskutabilného názoru, že za rastom zamestnanosti stojí najmä domáca spotreba. Úplne absentuje snaha o opatrenia v oblasti zvýšenia, či aspoň udržania konkurencieschopnosti slovenskej ekonomiky. 	Z 	N 	Národná stratégia zamestnanosti v niektorých oblastiach nadväzuje na už prijaté strategické dokumenty, akým je napr. aj stratégia hospodárskej politiky, t.j. i na oblasť konkurencieschopnosti. Koordinácia konkrétnych úloh (akčných úloh), aktivít, merateľných ukazovateľov, nástrojov a mechanizmov, ktorými budú zmeny zabezpečované, bude vykonávaná prostredníctvom nadrezortnej platformy na koordináciu podpory zamestnanosti.  	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k časti 2.5 – Predikcia vývoja nezamestnanosti do roku 2020 
Stratégia v bode 2.5. uvádza „Ak sa má naplniť vyššie uvedený nárast miery zamestnanosti, vzniká tak potreba vytvorenia 153,9 tis. nových pracovných miest v priebehu rokov 2014–2020, čo priemerne ročne znamená vytvoriť približne 22 tis. nových pracovných miest pri rešpektovaní uvedených trendov. Odhad nákladov na vznik takéhoto počtu nových pracovných miest v priebehu rokov 2014 – 2020 predstavuje 10,359 mld. eur, čo je priemerne ročne 1,48 mld. eur.“. Uvedené ciele považujeme za nerealistické. Navrhujeme v stratégií identifikovať, kto a z akých zdrojov bude plnenie týchto cieľov financovať. 	Z 	A 	Text, ktorý predstavoval optimálny variant bol doplnený o ďalšie 2 varianty. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k časti 4.4 – Flexibilita pracovných vzťahov, pracovné podmienky, ochrana práce a kultúra práce (strany 44 až 45) 
RÚZ považuje celú uvedenú časť za vágnu a neurčitú, pričom neobsahuje ani jedno konkrétne opatrenie, ktoré by malo podporiť flexibilitu trhu práce a viesť k rastu zamestnanosti. Upozorňujeme, že uvedená časť svojou štylizáciou evokuje skôr sprísňovanie regulačného rámca a zvyšovanie regulačného zaťaženia ako posilnenie flexibility pracovných vzťahov. RÚZ požaduje uvedenú časť prepracovať a doplniť konkrétne opatrenia na podporu konkurencieschopnosti SR a podnikateľského prostredia v tejto oblasti 	Z 	N 	Národná stratégia zamestnanosti v niektorých oblastiach nadväzuje na už prijaté strategické dokumenty, akým je napr. aj stratégia hospodárskej politiky, t.j. i na oblasť konkurencieschopnosti. Koordinácia konkrétnych úloh (akčných úloh), aktivít, merateľných ukazovateľov, nástrojov a mechanizmov, ktorými budú zmeny zabezpečované, bude vykonávaná prostredníctvom nadrezortnej platformy na koordináciu podpory zamestnanosti. 	
RUZ 	4. Pripomienka k časti 4.5 – Účinné riešenia dlhodobej nezamestnanosti 
Stratégia obsahuje nepresné tvrdenie o deformácii pracovného trhu vďaka Rómom (8,6%), pričom skutočnosťou je, že Rómovia sa podieľajú na celkovej nezamestnanosti len asi 10% a pri ich integrácii by súčasná nezamestnanosť klesla len pod 11% 	O 	N 	Pripomienka neobsahuje návrh na úpravu. 	
MF SR 	 
Ministerstvo financií SR má k predkladanému materiálu tieto zásadné pripomienky: 

Kapitola 2: Základné východiská a princípy zmien v oblasti zamestnanosti. 

• Bremeno nezamestnanosti; Otázka zamestnávania mladých ľudí (str. 12-13; 13-14) 
Odporúčame uvádzať podiel mladých nezamestnaných na populácii v tej istej vekovej. Pri porovnaní miery nezamestnanosti vekovej skupiny do 29 rokov so skupinou nad 30 rokov sa Slovensko nachádza na priemere krajín EÚ (Eurostat). Z toho vyplýva, že nezamestnanosť na Slovensku je problémom v každej vekovej skupine. Výrazne však vyčnieva v skupine nízko kvalifikovaných ľudí. Odporúčame tiež uvádzať ukazovateľ NEET k miere nezamestnanosti mladých, ktorý zohľadňuje vzdelávanie a odbornú prípravu. 

• Slabá mzdová úroveň (str. 13) 
Odporúčame prehodnotiť celý odsek. Text sa zužuje len na porovnávanie absolútnej úrovne priemerných hrubých mesačných príjmov oproti priemeru EÚ bez reflektovania parity kúpnej sily. Úroveň miezd je zároveň determinovaná aj produktivitou práce, ktorá stále zaostáva za priemerom EÚ, či mierou nezamestnanosti. Odsek zohľadňuje len ponuku práce, do vzťahu miezd a zamestnanosti však vstupuje aj dopytová strana. 

• Inovácie ako nástroj podpory zamestnanosti (str. 15-16) 
Nárast PhD absolventov na slovenských univerzitách za posledné roky je síce jeden z najvyšších v OECD krajinách, ale neodzrkadľuje sa vo výsledkových ukazovateľoch výskumu na univerzitách. Podľa Eurostatu sú výdavky do výskumu a vývoja na Slovensku relatívne nízke, platí to ale nielen pre súkromný sektor, ale aj pre oblasť univerzitného výskumu. Tvrdenia v odseku by bolo vhodné doplniť dátami. 

• Podpora zamestnávania Rómov (str. 16-17) 
Medzi znevýhodneniami Rómov sa nespomína diskriminácia na trhu práce. Aj napriek rovnakým osobným a pracovným charakteristikám, majú Rómovia v porovnaní s majoritnou populáciou menej než polovičnú šancu, že budú pozvaní na pohovor (IFP Komentár 2014/16). Politiky na podporu zamestnávania Rómov by sa preto mali zameriavať aj na odstránenie ich diskriminácie na trhu práce. 

• Aktívna politika trhu práce a jej principiálne zmeny (str. 24-26) 
V texte spomínané hodnotenie programov APTP neberie do úvahy neefektivitu v podobe nákladov mŕtvej váhy (prijatie zamestnanca by nastalo aj bez existencie programu), z čoho vyplýva nízky čistý efekt zvýšenia zamestnanosti. V súčasnosti stále neexistuje pravidelné vyhodnocovanie čistej účinnosti programov APTP na Slovensku (IFP Ekonomická analýza 30; Národný program reforiem 2014). 

Kapitoly 3 a 4 

• Odporúčania politík (str. 33-53) 
Kapitola 4 definuje 8 oblastí so stratégiami zmien. Vo väčšine prípadov však nie sú definované konkrétne nástroje a ciele, ktoré by sa nimi mali dosiahnuť. Keďže zrejme nie je reálne implementovať všetky zmeny naraz, bolo by vhodné definovať prioritné opatrenia. 

Odporúčame, aby stratégia zahŕňala aj opatrenia trhu práce obsiahnuté už v prijatých strategických dokumentoch schválených vládou (Národný program reforiem 2014; Návrh rozpočtového plánu na rok 2015): 

- Zavedenie odvodovej odpočítateľnej položky na zdravotné odvody nízkopríjmovým zamestnancom – opatrenie zvyšuje finančné motivácie na strane ponuky práce pri zachovaní nákladov práce zamestnávateľov (Návrh rozpočtového plánu na rok 2015). 

- Zavedenie pravidelného hodnotenia čistej účinnosti nástrojov APTP a odvodových nástrojov (Národný program reforiem 2014). 

• Implementácia sociálnej ekonomiky, inovatívny nástroj podpory regionálnej a miestnej zamestnanosti (str. 40) 
Žiadame prehodnotiť zaradenie opatrení spadajúcich pod označenie sociálna ekonomika do národnej stratégie. Podpora zamestnanosti týmito nástrojmi neodzrkadľuje odporúčania iných strategických materiálov, či odporúčania medzinárodných inštitúcií v kontexte trhu práce na Slovensku. Zamestnávanie najviac znevýhodnených skupín možno podporovať inými nástrojmi (spomenutými aj v stratégii), napr. znižovaním odvodov nízkopríjmových zamestnancov, či cielenými aktívnymi opatreniami trhu práce zameranými na tieto skupiny ľudí. 

• Kapacity, sieťovanie a rozvoj verejných služieb zamestnanosti (str. 51) 
V časti o odmeňovaní zamestnancov úradov práce žiadame pridať aj dodatok, že zvyšovanie platov na úradoch práce by malo byť naviazané na výsledkové ukazovatele (Národný program reforiem 2014). 
 	Z 	A 	Text v príslušných častiach upravený v súlade s pripomienkami, vrátane pripomienky o sociálnej ekonomike (časť 4.3.). 	
MF SR 	 
Obyčajné pripomienky: 

Vo všeobecnosti by mohla byť identifikácia hlavných problémov trhu práce v prvých dvoch kapitolách materiálu o makroekonomických determinantoch a východiskách lepšie podložená údajmi. Navyše argumenty v týchto častiach by mali byť presnejšie vyargumentované podporou zaužívaných konceptov zo štandardnej ekonomickej literatúry. Zároveň k niektorým použitým údajom, či tvrdeniam chýbajú referencie na zdroj. 

Kapitola 1: Makroekonomické determinanty vývoja zamestnanosti v SR 

• „Hrubý domáci produkt (HDP) na Slovensku pred vstupom do EÚ zaznamenal najprv pokles (1996 – 2000) v súvislosti s reštrukturalizáciou hospodárstva“ (str. 3). 

Tvrdenie nie je pravdivé. Samotný HDP nezaznamenal pokles. Pokles zaznamenal rast HDP (ergo spomalilo sa tempo rastu HDP). 

• „Odstup Slovenska v úrovni HDP na obyvateľa od vyspelejšej časti členských krajín EÚ sa však zachováva“ (str. 3). 

V texte nie je uvedený horizont, ktorého sa tvrdenie dotýka. Medzi 2003-2013 sa totiž Slovensko dostalo z 56% priemeru EÚ na 76% priemeru, čo sa týka HDP na obyvateľa v PPP. 

• „Z pohľadu štruktúry agregátneho dopytu najvýraznejší vplyv na rast počtu pracujúcich má rast konečnej spotreby spolu a rast tvorby hrubého fixného kapitálu.“ (str. 5). 

„...spolu s rastom tvorby hrubého fixného kapitálu.“ 

• „Z uvedeného vo všeobecnosti vyplýva, že nárast v oblasti spotreby potravinárskych výrobkov domáceho pôvodu môže viesť k tvorbe väčšieho počtu nových pracovných miest (vytvorených v pôdohospodárstve a vo výrobe potravín) než nárast v oblasti spotreby priemyselných výrobkov (najmä v dôsledku vyššej produktivity práce v priemysle v porovnaní s pôdohospodárstvom a toho, že značná časť spotrebovaných priemyselných výrobkov sa dováža).“ (str. 6). 

Tieto tvrdenia sú takmer tautologické. Je samozrejmé, že nárast spotreby produktov domáceho pôvodu povedie k väčšiemu nárastu zamestnanosti a HDP ako keď sa produkty dovezú. 
Možno by bolo vhodné uviesť koľko % produkcie sa dováža z oblasti priemyslu a koľko z oblasti poľnohospodárstva. Na základe toho potom môžeme usúdiť, že ak by ľudia konzumovali viac potravín, tak by sa pravdepodobne zvýšila zamestnanosť. 

• „Kým priemerná úroveň podielu služieb na tvorbe pridanej hodnoty na úrovni eurozóny presahuje 73 %, tak na úrovni Slovenska tento podiel nedosahuje ani 60 %.“ (str. 6). 

Chýba zdroj porovnávaných údajov. 

• „Na prvej úrovni sa uvedené procesy viažu na výrobu strojného zariadenia, vytvorenie softvérového systému, postavenie výrobnej haly a pod. Rast dopytu po dlhodobom majetku teda vedie k rastu priemyselnej výroby, softvérových služieb a stavebnej produkcie, čo má pozitívny vplyv na vývoj zamestnanosti. Vzhľadom na vyššiu prácnosť stavebnej produkcie v porovnaní s priemyselnou výrobou vytvorenie jednotky dlhodobého majetku môže viesť k väčšiemu nárastu pracovníkov v stavebníctve než v priemysle.“ 

Opäť chýbajú zdroje tvrdení. Aby mal rast dopytu po dlhodobom majetku pozitívny vplyv na zamestnanosť, tak by počet nových zamestnaných musel prevýšiť počet nových prepustených v dôsledku poklesu dopytu v inom sektore. Vo všeobecnosti sa zamestnanosť nezvyšuje presúvaním dopytu medzi sektormi. 

• „Kým v roku 1995 na jedného pracovníka ekonomiky Slovenska pripadal dlhodobý majetok v hodnote 25,2 tis. eur, tak v roku 2000 to bolo 40,3 tis. eur a v roku 2010 potom 74,7 tis. eur.“ (str. 7). 

Nie je uvedené, či ide o bežné alebo stále ceny. 

• „Preto aj v časoch hospodárskeho útlmu je účelné podporovať rozvojové investície, pretože tieto okrem kladného vplyvu na obnovu hospodárskeho rastu povedú aj k tvorbe nových pracovných miest.“ 

V čase útlmu je účelné podporiť agregátny dopyt. Podpora konkrétnych projektov na úkor iných projektov nebude mať na hospodárstvo výrazný vplyv. 

• „Ekonomicky aktívne obyvateľstvo (t. j. pracujúci a nezamestnaní), resp. práceschopné ekonomicky neaktívne obyvateľstvo (ďalej len „obyvateľstvo“) sa do pracovného procesu má možnosť zapojiť , resp. je zapojené ako zamestnanci alebo ako samozamestnaní (podnikatelia so zamestnancami, podnikatelia bez zamestnancov, vypomáhajúci členovia domácností podnikateľov).“ (str. 7-8). 

Nezrozumiteľná veta. 

Kapitola 2: Základné východiská a princípy zmien v oblasti zamestnanosti 

• Regionálna dimenzia zamestnanosti (str. 12) 
V odseku o regionálnych rozdieloch by bolo vhodné znenie textu podložiť dátami. 
 	O 	ČA 	Pripomienky zapracované, okrem pripomienky týkajúcej sa tvorby hrubého fixného kapitálu - ide o končenú spotrebu spolu, t.j. KS domácností, verejnej správy, neziskových inštitúcií slúžiacich domácnostiam) a poslednej pripomienky týkajúcej sa regionálnej dimenzie zamestnanosti - podrobné údaje sú v sokumente "Aktualizácia národnej stratúgie regionálneho rozvoja SR", na ktorý sa NSZ v úvode odvoláva. 	
MŠVVaŠ SR 	k Vlastnému materiálu 
Na strane 15 vlastného materiálu, v časti Vzdelávanie a trh práce vypustiť slová „stredné školy“ a slová „a učňovské“ a slová „a učňovského“. 

Odôvodnenie: V zmysle § 32 písm. b) zákona č. 245/2008 Z. z. o výchove a vzdelávaní (školský zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa odborné vzdelávanie a príprava poskytuje na len na stredných odborných školách. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Vlastnému materiálu 
V celom texte materiálu upraviť slovné spojenie „individuálne prispôsobeného kvalitného odborného vzdelávania“ na „individuálne prispôsobeného kvalitného ďalšieho odborného vzdelávania“. 

Odôvodnenie: Školský zákon nedefinuje pojem „individuálne prispôsobené kvalitné odborné vzdelávanie a prípravu, vo vzťahu k aktívnym opatreniam trhu práce sa jedná o cieľovú skupinu „uchádzači o zamestnanie“, ktorí už dosiahli istý stupeň vzdelania v rámci formálneho vzdelávania, a preto je potrebné stanoviť, že sa jedná o programy ďalšieho vzdelávania v oblasti odborného vzdelávania a prípravy, ktoré sa poskytujú v rámci neformálneho vzdelávania. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	k Vlastnému materiálu 
Na strane 53 vlastného materiálu v bode 4.7.4. sa za slovo „zaviesť“ dopĺňajú slová: „prostredníctvom rezortu práce“. 

Odôvodnenie: V návrhu nového zákona o odbornom vzdelávaní a príprave je kompetencia definovaná v bode 4.7.4. materiálu prenesená na rezort práce, sociálnych vecí a rodiny. 
 	Z 	A 	Taxt bodu 4.7.4. upravený. V súlade s návrhom zákona o dobornom vzdelávaní doplnená pôsobnosť v oblasti pravidelného vyhodnocovania uplatňovania sa absolventov stredných škôl na trhu práce rezortu práce, sociálnych vecí a rodiny, ako i rezortu školstva, vedy, výskumu a športu. 	
MDVaRR SR 	materiálu 
vzhľadom na úlohy ukladané vybraným rezortom v uznesení vlády SR odporúčame v materiáli explicitne určiť zodpovednosť jednotlivých rezortov pri stanovených úlohách alebo cieľoch stratégie 	O 	N 	Ciele Národnej stratégie zamestnanosti majú nadrezortný charakter. Prijímanie akčných úloh na ich dosiahnutie, vrátane určenie zodpovedných rezortov, bude koordinované prostredníctvom nadrezortnej platformy pre zamestnanosť.  	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 39, časť 4.1.2 
Žiadame jasne uviesť, že programy zamestnanosti v spomínaných oblastiach sú sektorové opatrenia s environmentálnymi vplyvmi a musia byť riešené v sektorových programoch a politikách. Taktiež, žiadame vypustenie slova „zelené“ zo spojenia „zelené nízkouhlíkové hospodárstvo“. 
Zdôvodnenie: 
MŽP SR nedisponuje nástrojmi na priamu podporu tvorby pracovných miest v Slovenskej republike. Z uvedeného dôvodu nemôže byť priamo zodpovedné za vznik pracovných miest, ale iba vytvárať (svojimi politikami) podmienky pre ich vznik. MŽP SR môže teda iba spolupracovať s ostatnými subjektmi na identifikáciu potenciálnych oblastí vzniku pracovných miest (nie ich priamo vytvárať). Taktiež upozorňujeme na pripomienku MŽP SR v súvislosti s Operačným programom Kvalita životného prostredia, a teda, že aktivity zamerané na ochranu životného prostredia prispievajú k tvorbe pracovných miest najmä sekundárne ako súčasť iných opatrení (napr. v energetickej politike, poľnohospodárskej politike a pod.). 
 	Z 	A 	Text bodu 4.1.2. upravený v zmysle pripomienky. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 40 a 41, časť 4.1.13 
V kapitole 4, časť 4.1.13 na str. 40 – 41 žiadame rozdeliť uvedené operačné programy do dvoch skupín, a to podľa ich vplyvu na tvorbu pracovných miest. Prvú skupinu budú tvoriť operačné programy primárne zamerané na tvorbu pracovných miest a druhá skupina bude pozostávať z operačných programov, ktoré k tvorbe pracovných miest prispievajú len sekundárne. 
V prípade neakceptovania pripomienky požadujeme vypustiť zmienku o Operačnom programe Kvalita životného prostredia (ďalej len „OP KŽP“) z predmetnej časti textu. 
Zdôvodnenie: 
Cieľom OP KŽP je primárne podporovať udržateľné a efektívne využívanie prírodných zdrojov, zabezpečiť ochranu životného prostredia, aktívnu adaptáciu na zmenu klímy a podporovať energeticky efektívne nízkouhlíkové hospodárstvo, tzn. že tvorba pracovných miest nie je jeho prioritou, a teda nie je ani sledovaná na úrovni operačného programu. Napriek uvedenému, existuje predpoklad, že v rámci operačného programu budú podporované aj projekty, ktorých sekundárnym výsledkom bude vytvorenie nových pracovných miest. 
 	Z 	A 	Text bodu 4.1.13. (po novom 4.1.15.) upravený v zmysle pripomienky. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 40, časť 4.1.6 
V kapitole 4, časť 4.1.6, na str. 40 žiadame, na základe oboch zásadných priomienok, ako aj ich uvedeného zdôvodnenia, upraviť text v 1. odseku nasledovne: „- zaviesť pre relevantné operačné programy ako zásadné kritérium pre výber projektov a programov programového obdobia 2014 – 2020 ich potenciál, resp. schopnosť vytvárať nové pracovné miesta (nové pracovné činnosti, nové zamestnania, nové pracovné pozície), prispievať k vytvoreniu pracovných miest alebo ich udržaniu.“ 
Zdôvodnenie: 
Nakoľko cieľom OP KŽP nie je primárne podporovať oblasť tvorby pracovných miest, zavedenie relevantného kritéria pre výber projektov týkajúce sa potenciálu resp. schopnosti vytvárať pracovné miesta nie je opodstatnená. OP KŽP si kladie za ciele v prvom rade plnenie záväzkov vyplývajúce Slovenskej republike z členstva v EÚ, pri ktorých v prípade ich nesplnenia hrozia sankcie. Ako príklad uvádzame oblasť vodného hospodárstva - budovanie verejných kanalizácií a čistiarní odpadových vôd v aglomeráciách nad 2 000 EO pri plnení záväzkov SR vyplývajúcich zo Zmluvy o pristúpení SR k EÚ v zmysle smernice Rady 91/271/EHS. 
 	Z 	A 	Text bodu 4.1.6. upravený v zmysle pripomienky. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 7, predposledný odsek 
Vetu: „Preto aj v časoch hospodárskeho útlmu je účelné, podporovať rozvojové investície, pretože tieto okrem kladného vplyvu na obnovu hospodárskeho rastu povedú aj k tvorbe nových pracovných miest.“ žiadame doplniť nasledovne: „Preto aj v časoch hospodárskeho útlmu je účelné, v súlade s princípom udržateľného rozvoja, podporovať rozvojové investície, pretože tieto okrem kladného vplyvu na obnovu hospodárskeho rastu povedú aj k tvorbe nových pracovných miest.“ 
Zdôvodnenie: 
Je potrebné, aby rozvojové investície boli v súlade s udržateľným rozvojom, a teda brali ohľad aj na environmentálne dopady. 
 	O 	A 	 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 17, časť "Zelené ekonomika" 
Považujeme za potrebné presnejšie definovať kategórie ako zelené pracovné miesta, zelené zručnosti pre účely predkladaného materiálu, keďže v súčasnosti neexistuje jednotná definícia a ani metodiky ich vykazovania. Jasné vymedzenie eliminuje pochybnosti a komplikácie s rôznym výkladom uvedených pojmov. 	O 	N 	Pripomienka neobsahovala návrh na úpravu. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 38, časť „4.1 Podpora tvorby pracovných miest“ 
Odporúčame v šiestom riadku nasledovnú úpravu: „Slovensko má záujem na vytváraní pracovných miest .... aj pri realizácii proaktívnych opatrení na zmierňovanie negatívnych dôsledkov zmeny klímy, ...“. Taktiež navrhujeme doplnenie na koniec vety: „..., na využití potenciálu prírodného a kultúrneho dedičstva“. 	O 	A 	 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 39, časť 4.1.1 
Zelené hospodárstvo je pojem prierezový a dotýka sa všetkých sektorov hospodárstva; nie je samotnou zložkou alebo sektorom hospodárstva. Z uvedeného dôvodu je potrebné uviesť zelené hospodárstvo ako perspektívnu stratégiu/princíp pre rozvoj sektorových politík (energetika, doprava, vodné hospodárstvo, atď.). 	O 	A 	Text bodu 4.1.1. upravený. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 17, časť "Zelené ekonomika" 
Odporúčame uviesť aj odkazy na príslušné dokumenty (OECD, UNEP, atď.). 	O 	N 	Pripomienka neobsahuje návrh konkrétnych dokumentov. 	
MŽP SR 	Vlastný materiál, str. 42, časť 4.3 
V druhom riadku nepovažujeme za vhodné špecificky uvádzať zmenu klímy, keďže ide o globálny environmentálny a ekonomický problém, ktorý nemá priamy vplyv na problémy v zamestnanosti, resp. zhoršovanie zamestnanosti a tvorbe nezamestnanosti v podmienkach Slovenskej republiky. 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K materiálu 
Materiál navrhujeme doplniť o prognózu počtu ekonomicky činných občanov v SR v jednotlivých rokoch 2015 až 2020. 

Zdôvodnenie: 
Jedná sa o údaj, z ktorého je pri vypracovaní predmetnej stratégie potrebné vychádzať. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K materiálu 
Odporúčame materiál doplniť o údaje týkajúce sa rastu produktivity a jej vplyvu na zamestnanosť (ako nevyhnutného nástroja konkurenčnej schopnosti hospodárstva v globálnom prostredí). 

Zdôvodnenie: 
Akákoľvek snaha o zavádzanie inovácií do podniku, prípadne do jeho výrobných alebo administratívnych činností je bezprostredne spätá s významnými dopadmi na zamestnanosť v podniku, ale aj s identifikovateľnými vplyvmi na pracovné prostredie zamestnancov. 
 	O 	A 	 	
ÚV SR 	K podkapitole 4.4. 
Odporúčame dopracovať navrhované opatrenia v podkapitole 4.4. o zásadnejšie posilnenie pracovnoprávnej ochrany zamestnancov v súlade s celosvetovou požiadavkou na výkon tzv. „decent work“. 

Zdôvodnenie: 
Navrhované opatrenia sa sústreďujú výlučne na obmedzenie nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, či obmedzenie agentúrneho zamestnávania, avšak v uvedenej oblasti sa hlbšie nezaoberajú kľúčovými výzvami pracovnoprávnej ochrany zamestnanca spočívajúcej vo veľkom rozsahu pracovného času, vysokým počtom práce nadčas, zlyhávajúcimi opatreniami na dodržiavanie zásady rovnakého zaobchádzania napr. v oblasti vysokého psychického zaťaženia zamestnancov a pod. 
 	O 	A 	Doplnený nový bod v časti 4.4. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Všeobecná pripomienka k materiálu 
Navrhujeme doplniť v celom predkladanom materiáli text o podpore zamestnávania ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii, ktorí sú ohrození sociálnym vylúčením alebo majú obmedzené schopnosti sa spoločensky začleniť a samostatne riešiť svoje problémy. 

Odôvodnenie: 
Národná stratégia zamestnanosti SR do roku 2020 na viacerých miestach priamo alebo nepriamo vyjadruje podporu pri zamestnávaní „osobitne znevýhodnených ľudí” (napr. na str. 9 v časti Základné východiská a princípy zmien, druhá veta); podporu jednotlivým kategóriám znevýhodnených, ktorými sú mladí, seniori, zdravotne postihnutí, Rómovia, matky s deťmi a dlhodobo nezamestnaní. 
Návrh sa nezaoberá širokou skupinou ľudí bez domova a ľuďmi, ktorých zákon č. 448/2008 Z. z. o sociálnych službách v platnom znení definuje ako ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii. Tieto skupiny ľudí nie sú zahrnuté v pojmovej terminológii zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti v platnom znení ako znevýhodnení uchádzači o zamestnanie, uchádzači o zamestnanie alebo ako dlhodobo nezamestnaní. Prístup založený na veku, etnicite a zdravotnom stave by mal byť vhodne doplnený o princíp zohľadňujúci znevýhodnenia a špecifiká jednotlivých kategórií ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii. Navrhované doplnenie založené na ochrane pred sociálnym vylúčením a zdôrazňujúce prepojenosť sociálnej situácie so zamestnanosťou , by vhodne doplnilo a prepojilo navrhovaný systém a prispelo by tak k vytvoreniu komplexnejšej ochrane a podpore zamestnávania. 
 	Z 	A 	Doplnené v relevantných častiach kapitoly 4. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Všeobecná pripomienka k materiálu 
Navrhujeme zdôrazniť význam nachádzania vhodného prepojenia sociálnych služieb a služieb zamestnanosti. 

Odôvodnenie: 
Predkladaný dokument sa hlási k princípom sociálnej ekonomiky i k nutnosti podpory pracovných miest prepojených na vytváranie priaznivého prostredia na podporu sociálneho podnikania v rámci sociálnej ekonomiky a sociálnych inovácií s pozitívnym sociálnym vplyvom (napr. na str. 
39 v časti Podpora tvorby pracovných miest, bod 4.1.5.). Medzi navrhovanými stratégiami zmien je na str. 48 v bode 4.5.5. uvedený intenzívny model začlenenia dlhodobo nezamestnaných na pracovný trh, ktorý spočíva v multiprofesionálnej intenzívnej podpore, čo znamená, že nezamestnanému v procese zapracúvania sa do pracovného prostredia je k dispozícii a intenzívne s ním spolupracuje tím odborníkov. Zo skúseností organizácií pracujúcich s ľuďmi nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľuďmi bez domova) je nevyhnutné, aby súčasťou takéhoto tímu bol aj pracovník poskytujúci sociálne služby, bez ohľadu na to či začleňovanie prebieha v niektorej z foriem sociálneho podniku alebo je uskutočňované externe ako pomoc človeku, ktoré mu sa podarilo zamestnať sa na trhu práce. Skúmanie možností prepojenia sociálnych služieb so službami zamestnanosti, nachádzanie vhodných foriem a zadefinovanie financovania by preto malo byť súčasťou základných východísk a princípov zmien v oblasti zamestnanosti. 
 	O 	A 	Doplnený text v bode 4.5.5. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Všeobecná pripomienka k materiálu 
Navrhujeme doplniť opatrenia o uľahčovaní prístupu ľudí k inštitúciám služieb zamestnanosti. 

Odôvodnenie: 
Systémová á účinná podpora ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii, ľudí v sociálnom vylúčení a tých, ktorí sú sociálnym vylúčením ohrození, si vyžaduje uľahčovanie prístupu ľudí k inštitúciám služieb zamestnanosti. 
 	Z 	A 	Text doplnený v bode 4.5.3. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Všeobecná pripomienka k materiálu 
Navrhujeme zdôrazniť v dokumente potrebu riešenia situácie fyzických osôb, ktoré sú v predĺžení, potrebu právnej úpravy riešenia situácie týchto fyzických osôb, právnej úpravy nelegálnej práce a práce v nevyhovujúcich podmienkach. 

Odôvodnenie: 
Na Slovensku v súčasnosti neexistuje právna úprava, na základe ktorej by bolo možné účinne riešiť situáciu fyzických osôb, ktoré sú v predĺžení (či už pre osoby v strednej triede alebo osoby bez domova, s minimálnym, respektíve žiadnym príjmom). Zákon o konkurze a reštrukturalizácii síce upravuje konkurz fyzických osôb v spojení s oddlžením, tento proces pozostávajúci z dvoch rozličných konaní však v súčasnosti nepredstavuje účinný právny mechanizmus pre fyzické osoby na zbavenie sa dlhov. 
 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu NSZ. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Všeobecná propomienka k materiálu 
Navrhujeme prezentovať snahu o trvalú spoluprácu s mimovládnymi organizáciami pri tvorbe, realizácii a hodnotení opatrení na podporu zamestnanosti. 

Odôvodnenie: 
Systémová a účinná podpora ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii, ľudí v sociálnom vylúčení a tých, ktorí sú sociálnym vylúčením ohrození, si vyžaduje trvalú spoluprácu štátu 
s mimovládnymi organizáciami. 
 	Z 	A 	Text upravený v bode 4.8.2. a 4.8.3. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	V časti 2.3. Špecifické otázky zamestnanosti, str. 12 
Navrhujeme doplniť ďalšie špecifické okruhy, ktoré je v podmienkach slovenského trhu práce potrebné riešiť: 
• Podporu zamestnávania ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii, 
• Prepojenie služieb zamestnanosti a sociálnych služieb. 

Odôvodnenie: 
Ľudia nachádzajúci sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudia bez domova) sa pri hľadaní zamestnania stretávajú so systémovými prekážkami, ktoré im sťažujú, resp. úplne bránia udržať si zamestnanie, prípadne neumožňujú adekvátny proces reintegrácie do pracovného procesu po strate zamestnania. Je preto nevyhnutné vytvoriť možnosti na ich praktický prístup k zamestnaniu, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Doplnené v časti 4.5.5. a 4.5.13. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.1 Podpora tvorby pracovných miest, str. 38 
Navrhujeme doplniť 9. oblasť, na ktorú sa stratégia zameriava: Legislatívne zmeny a tvorba novej legislatívy 

Odôvodnenie: 
Navrhované dosiahnutie cieľov na podporu zamestnanosti v SR, najmä so zameraním na ľudí dlhodobo nezamestnaných, znevýhodnených, vylúčených, sociálne odkázaných ľudí a ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudí bez domova) nie je možné bez úpravy existujúcej legislatívy a participatívnej spolupráce aj s mimovládnymi neziskovými organizáciami. Ako príklad uvádzame novelu zákona o trvalom pobyte (zákon č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľstva Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov), legislatívne zmeny, ktoré upravia proces oddlžovania fyzických osôb tak, aby bol finančne znesiteľný aj pre ľudí s naozaj nízkym príjmom a minimálnym majetkom, legislatívne zmeny, ktoré budú preventívne pôsobiť smerom k väčšej zodpovednosti poskytovateľov pôžičiek a úverov za skúmanie kredibility svojich klientov, mestá a organizácie by mali preventívne komunikovať a pracovať s občanmi na hranici chudoby, vychovávať ich k finančnej gramotnosti a zodpovednosti. Ďalej ide o súčasnú právnu úpravu, ktorá síce pozná viaceré formy zamestnávania, ale žiadna z existujúcich foriem nezodpovedá požiadavkám na zamestnávanie ľudí bez domova a nezohľadňuje špecifiká práce a zamestnávania týchto ľudí, z pohľadu ich možného zamestnávateľa ani z pohľadu potrieb ľudí bez domova. Ďalším zvažovaným riešením súčasnej situácie zamestnávania ľudí bez domova by mohlo byť legislatívne rozpracovanie konceptu tzv. „sociálnej doložky“ vo verejnom obstarávaní, ktorá je v súčasnosti zakotvená v zákone (§ 34, ods. 17 zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní) a jej mediálna podpora. V súčasnosti tiež vidíme priestor na to, aby bol do slovenského právneho poriadku implementovaný koncept „sociálneho podnikania“ tak , ako ho prezentuje a podporuje Európska únia, t.j. v širšej definícii oproti zúženému súčasnému vymedzeniu. 
 	Z 	A 	Doplnená samosatná časť v závere kapitoly 4. sumarizujúca legislatívne zmeny vyplývajúce z častí 4.1. až 4.8. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.1 Podpora tvorby pracovných miest, str. 38 
Navrhujeme doplniť mimovládne neziskové organizácie ako inštitúcie, ktoré prispievajú k riešeniu zamestnanosti na Slovensku. 
Pôvodný text: Hlavné výzvy: Základnou stratégiou riešenia zamestnanosti na Slovensku je vytvárať podmienky pre tvorbu pracovných miest, a to v celom reťazci zahrňujúcom tak producentov, finančný trh, trh práce, podnikateľské prostredie, hospodársku politiku, vzdelávaciu politiku, zahraničnú ekonomickú politiku i sociálnu politiku. 
Navrhované znenie textu: Hlavné výzvy: Základnou stratégiou riešenia zamestnanosti na Slovensku je vytvárať podmienky pre tvorbu pracovných miest, a to v celom reťazci zahrňujúcom tak producentov, finančný trh, trh práce, podnikateľské prostredie, mimovládne neziskové organizácie, hospodársku politiku, vzdelávaciu politiku, zahraničnú ekonomickú politiku i sociálnu politiku. 
 	Z 	A 	Doplnený text v časti 4.1., hlavné výzvy. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	časť 4.1 Podpora tvorby pracovných miest, str. 39 
Navrhujeme doplniť nový bod a zaradiť ho pod existujúci bod 4.1.6. s textom: Podporovať udržateľnosť a inštitucionálne zabezpečenie mimovládnych neziskových organizácií, ktoré svojou činnosťou prispievajú k zníženiu nezamestnanosti a k podpore zamestnanosti v SR. 

Odôvodnenie: 
Mimovládne neziskové organizácie zohrávajú významnú úlohu pri tvorbe pracovných príležitostí, osobitne pre dlhodobo nezamestnaných, znevýhodnených, vylúčených, sociálne odkázaných ľudí a ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudí bez domova) a pri príprave návrhov legislatívnych zmien, smerujúcich k podpore zamestnanosti v SR. 
 	Z 	A 	Doplnený nový bod v časti 4.1. upravujúci podporu MNO, ktoré svojou činnosťou prispievajú k zníženiu nezamestnanosti a k podpore zamestnanosti. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	časť 4.1 Podpora tvorby pracovných miest, str. 39 
Navrhujeme doplniť do stratégie zmien prípravu programov podpory vytvárania pracovných miest pre ľudí, ktorí sa nachádzajú v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Je nevyhnutné vytvoriť možnosti na praktický prístup k zamestnaniu ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii, osobitne ľudí bez domova, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Doplnený nový bod v časti 4.1. upravujúci podporu zamestnávania ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.3 Implementácia sociálnej ekonomiky, inovatívny nástroj podpory regionálnej a miestnej zamestnanosti, str. 43 
Navrhujeme doplniť do stratégie zmien opatrenia vedúce k riešeniu zamestnávania ľudí v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Je nevyhnutné vytvoriť možnosti na praktický prístup k zamestnaniu ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii, osobitne ľudí bez domova, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Text časti 4.3. upravený v súlade s pripomienkou MF SR (IFP). Pripomienka premietnutá do bodu 4.3.5. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.5. Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, str. 45  
Navrhujeme doplniť v jednotlivých bodoch o kategóriu ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Ľudia nachádzajúci sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudia bez domova) sa pri hľadaní zamestnania stretávajú so systémovými prekážkami, ktoré im sťažujú, resp. úplne bránia udržať si zamestnanie, prípadne neumožňujú adekvátny proces reintegrácie do pracovného procesu po strate zamestnania. Je preto nevyhnutné vytvoriť možnosti na ich praktický prístup k zamestnaniu, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Doplnený text do časti 4.5., Hlavné výzvy. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.5 Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, bod 4.5.4, str. 49 
Navrhujeme rozšíriť navrhovaný zámer aj na osoby, ktoré sa nachádzajú v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Ľudia nachádzajúci sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudia bez domova) sa pri hľadaní zamestnania stretávajú so systémovými prekážkami, ktoré im sťažujú, resp. úplne bránia udržať si zamestnanie, prípadne neumožňujú adekvátny proces reintegrácie do pracovného procesu po strate zamestnania. Je preto nevyhnutné vytvoriť možnosti na ich praktický prístup k zamestnaniu, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Text bodu 4.5.4. doplnený. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.5 Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, bod 4.5.5, str. 49 
Navrhujeme rozšíriť navrhovaný zámer aj na osoby, ktoré sa nachádzajú v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Ľudia nachádzajúci sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudia bez domova) sa pri hľadaní zamestnania stretávajú so systémovými prekážkami, ktoré im sťažujú, resp. úplne bránia udržať si zamestnanie, prípadne neumožňujú adekvátny proces reintegrácie do pracovného procesu po strate zamestnania. Je preto nevyhnutné vytvoriť možnosti na ich praktický prístup k zamestnaniu, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Text bodu 4.5.5. doplnený. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.5. Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, bod 4.5.12, str. 50 
Navrhujeme rozšíriť navrhovaný zámer aj na osoby, ktoré sa nachádzajú v nepriaznivej sociálnej situácii. 

Odôvodnenie: 
Ľudia nachádzajúci sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudia bez domova) sa pri hľadaní zamestnania stretávajú so systémovými prekážkami, ktoré im sťažujú, resp. úplne bránia udržať si zamestnanie, prípadne neumožňujú adekvátny proces reintegrácie do pracovného procesu po strate zamestnania. Je preto nevyhnutné vytvoriť možnosti na ich praktický prístup k zamestnaniu, zvýšiť ich šance zamestnať sa, ako aj umožniť im aktívny tréning ich pracovných návykov. 
 	Z 	A 	Text v bode 4.5.12. doplnený. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.5. Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, bod 4.5.13, str. 50 
Navrhujeme doplniť text, ktorým sa navrhuje posúdenie možnosti a očakávané prínosy rozšírenia vymedzenia pojmu „znevýhodnený uchádzač o zamestnanie” na účely zákona o službách zamestnanosti, a to rozšírením pojmu o osobu „ktorá sa nachádza v nepriaznivej sociálnej situácii”. 

Odôvodnenie: 
Tieto skupiny ľudí nie sú zahrnuté v pojmovej terminológii zákona o službách zamestnanosti ako znevýhodnení uchádzači o zamestnanie, ako uchádzači o zamestnanie alebo ako dlhodobo nezamestnaní. 
 	Z 	A 	Text v bode 4.5.13. doplnený. 	
SVSR pre rozvoj občianskej spoločnosti 	Časť 4.8 Nadrezortná koordinácia politík s pozitívnym vplyvom na zamestnanosť, časť 4.8.3., str. 54 
Navrhujeme doplniť podporu trvalej participatívnej spolupráce partnerstiev s mimovládnymi neziskovými organizáciami pri riešení problematiky zamestnanosti. 

Odôvodnenie: 
Systémová a účinná podpora pre dlhodobo nezamestnaných, znevýhodnených, vylúčených, sociálne odkázaných ľudí a ľudí nachádzajúcich sa v nepriaznivej sociálnej situácii (ľudí bez domova), si vyžaduje trvalú spoluprácu štátu s mimovládnymi neziskovými organizáciami. 
 	Z 	A 	Doplnený text v bodoch 4.8.2. a 4.8.3. 	
NROZP 	k čASTI 4.6 
Do časti „4.6. Kapacity, sieťovanie a rozvoj verejných služieb zamestnanosti“ navrhujeme zaradiť za bod 4.6.4. nový bod 4.6.5. nasledovne 
4.6.5. Za účelom zvýšenia zamestnateľnosti občanov so zdravotným postihnutím a dlhodobo nezamestnaných občanov podporovať spoluprácu úradov práce s agentúrami podporovaného zamestnávania. Zaviesť efektívny systém financovania agentúr podporovaného zamestnávania. 

Odôvodnenie: 
Klientmi agentúr podporovaného zamestnávania sú občania so zdravotným postihnutím a dlhodobo nezamestnaní občania, ktorým môžu poskytovať individuálnu pomoc vo väčšom rozsahu ako pracovníci úradov práce. Pre zlepšenie ich činnosti je ale potrebné podporovať spoluprácu medzi úradmi práce a agentúrami a zaviesť model financovania agentúr podporovaného zamestnávania, ktorý by umožňoval ich rozvoj a nie prežívanie. Samozrejme za predpokladu, že ich práca sa prejaví na zvýšenom počte zamestnaných občanov so ZP a dlhodobo nezamestnaných. 

 	O 	A 	Doplnený nový bod v časti 4.6. 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál 
Odporúčame, aby materiál prešiel jazykovou korekciou 

Odôvodnenie: 
Viaceré textové formulácie sú nejednoznačné 
 	O 	A 	 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 2.3. Špecifické otázky zamestnanosti, str. 12  
Formuláciu “Bremeno nezamestnanosti”, navrhujeme preformulovať na “Bremeno dlhodobej nezamestnanosti” 
Odôvodnenie: špecifikom a vážnym problémom SR je problém dlhodobej nezamestnanosti, ktorej riešenie, v porovnaní s riešením všeobecnej nezamestnanosti, vyžaduje realizáciu iných intervencií. Rovnako nasledujúci text indikuje, že pozornosť je potrebné upriamiť najmä na riešenie dlhodobej nezamestnanosti. 
 	O 	N 	Špecifickým problémom SR je nezamestnanosť celkovo. Zacielenie na riešenie dlhodobej nezamestnanosti je jednou z oblastí pre naplnenie strategických zámerom NSZ (časť 4.5.). 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 2.3. Špecifické otázky zamestnanosti, str. 12  
Odporúčam doplniť špecifický okruh “Podpora zamestnávania ľudí so zdravotným znevýhodnením” 
Odôvodnenie : napriek tomu, že miera zamestnanosti ľudí so zdravotným znevýhodnením v SR v porovnaní s krajinami OECD výrazne zaostáva, v celom dokumente sa táto téma vôbec neuvádza (okrem okrajovej zmienky o chránených dielňach na str. 43, kde sa uvádzajú ako forma sociálneho podniku).  	O 	N 	Podpora zamestnávania osôb so zdravotným postihnutím je súčasťou Národného programu rozvoja životných podmienok osôb so zdravotným postihnutím na roky 2014-2020, na ktorú, ako je uvedené v úvode, národná stratégia zamestnanosti nadväzuje. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap 2.3, Podpora zamestnávania Rómov, str.16,17  
Výsledky odborných štúdií, výskumov či analýz potvrdzujú, že jedným z dôvodov, ktoré znásobujú znevýhodnenie rómskeho obyvateľstva v oblasti zamestnanosti resp. uplatnenia sa na trhu práce je diskriminácia, ktorá v texte nie je spomenutá, preto ju žiadam doplniť. 

Odôvodnenie: Vyplýva priamo z textu pripomienky. 
 	Z 	A 	Doplnený text v časti "Podpora zamestnávania Rómov, s dôrazom na ľudí z prostredia marginalizovaných rómskych komunít". 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap 2.3, Podpora zamestnávania Rómov, str.16,17  
Žiadam preformulovať názov špecifického okruhu na “Podpora zamestnávania Rómov, s dôrazom na ľudí z prostredia marginalizovaných rómskych komunít” 
Odôvodnenie: Napriek tomu, že Rómovia sú na trhu práce dokázateľne diskriminovaní na základe príslušnosti k etnickej skupine, v realizácii špecializovaných verejných politík je nevyhnutné uplatňovať kombináciu etnického aspektu so sociálnym. Rovnako, riešenie nezamestnanosti ľudí žijúcich v prostredí marginalizovaných rómskych komunít vyžaduje realizáciu iných intervencií ako riešenie nezamestnanosti Rómov žijúcich v integrovanom prostredí. 
Vysvetľujúci text indikuje zámenu problematiky zamestnávania Rómov a zamestnávania ľudí z prostredia marginalizovaných rómskych komunít. 

. 
 	Z 	A 	 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap 2.3, Podpora zamestnávania Rómov, str.16,17  
Formuláciu :“Obecné podniky sa ukázali ako lacný zdroj pre poskytovanie lokálnych služieb a výroby, ale zároveň aj ako miesto, kde Rómovia získavali svoj profesijný životopis a následne aj umiestnenie na otvorenom trhu práce.“ považujem za nepresnú. Predpokladáme, že formulácia sa opiera o skúsenosť obce Spišský Hrhov v súvislosti so zamestnávaním Rómov. Je potrebné upozorniť, že ide o ojedinelý prípad, preto nie je možné skúsenosť zovšeobecňovať. Rovnako obecná firma so Spišského Hrhova sa nešpecializuje výlučne na zamestnávanie Rómov ale na vytváranie pracovných príležitosti pre miestnych ľudí bez práce. 
S poukazom na existenciu národných a medzinárodných analýz, predmetný text dostatočne nezohľadňuje kritickú situáciu v oblasti nezamestnanosti Rómov, preto považujeme za žiaduce text precizovať. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 

 	O 	A 	Text vypustený. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap 2.3, Inovácie ako nástroj podpory zamestnanosti, str.16,  
Nakoľko veta : “Medzi silné stránky slovenského systému výskumu a inovácií patria ľudské zdroje pre výskum a inovácie a získavanie obchodných investícií do výskumu a vývoja zo zahraničia. Je tu aj pozitívna inovačná dynamika v malých a stredných podnikoch a v získavaní zahraničných doktorandov.“ je v kontradikcii so všeobecne uvádzaným vnímaním stavu vedy a výskumu v SR, navrhujeme uviesť zdroj tvrdenia. 

Odôvodnenie: Je obsiahnuté v texte pripomienky. 
 	O 	A 	Text vypustený. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap.2.6. Aktívna politika trhu práce a jej principiálne zmeny, str. 26 
Odporúčam precizovať nasledovnú textovú:“ Príspevok na vykonávanie absolventskej praxe (§ 51) – 44 % intervenovaných absolventov škôl si udržalo pracovné miesto viac ako jeden rok.” 
Odôvodnenie : Formulácia môže indikovať, že absolventi si udržali pracovné miesto u zamestnávateľa, kde vykonávali absolventskú prax. 

 	O 	N 	Ide o výsledok hodnotenia vybraných dopadov AOTP. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 2.6, Služby zamestnanosti a ich vplyv na podporu zamestnanosti, str. 26, 27 
S poukazom na zámer stratégie poskytovať lepšie proklientsky orientované služby odporúčam zapracovať do textu nutnosť masívnejšej podpory služieb zamestnanosti poskytovaných neverejnými poskytovateľmi. 
Odôvodnenie: výraznejšie prepájanie verejných a neverejných poskytovateľov služieb zamestnanosti ako aj podpora siete neverejných poskytovateľov je efektívnym nástrojom, ktorý prispeje k napĺňaniu nevyhnutných požiadaviek a potrieb, kde sa uvádza neuspokojivý pokrok ako napr. poskytovanie včasnej intervencie, individuálne prispôsobovanie služieb podľa profilov UoZ a iné., 

 	O 	A 	Uvedené je upravené v časti 4.6. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 4., “Stratégia na dosiahnutie cieľov v rozhodujúcich oblastiach – Komplexný program na podporu zamestnanosti v SR „ str. 38 
Odporúčam zvážiť názov časti dokumentu, nakoľko v texte uvedené formulácie nevykazujú charakteristiky potrebné pre stratégiu (nie sú uvedené jasne merateľné ciele, kompetencie, rozpočet, indikátory, voči ktorým je napĺňanie stratégie merané), z nášho pohľadu ide skôr o zoznam aktivít, ktoré by mohli byť predmetom záujmu počas nasledujúceho obdobia. 

Odôvodnenie: vyplýva z textu pripomienky 

 	O 	A 	Názov časti upravený. Koordinácia konkrétnych úloh (akčných úloh), aktivít, merateľných ukazovateľov, nástrojov a mechanizmov, ktorými budú zmeny zabezpečované, bude vykonávaná prostredníctvom nadrezortnej platformy na koordináciu podpory zamestnanosti. 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 4..3.Implementácia sociálnej ekonomiky, inovatívny nástroj podpory regionálnej a miestnej zamestnanosti, str. 43 
V časti Stratégie zmien v bode 4.3.3.žiadam nasledujúcu úpravu: Pokiaľ ide konkrétne o skupinu dlhodobo nezamestnaných, ktorí sú zároveň znevýhodnení neistotou o ich pracovných schopnostiach (hlavne obyvatelia marginalizovaných rómskych komunít) je možné podporovať najmä sociálne podniky pracovnej integrácie typu a) (prechodné zamestnávanie). 

Odôvodnenie : Napriek tomu, že Rómovia sú na trhu práce dokázateľne diskriminovaní na základe príslušnosti k etnickej skupine, v realizácii špecializovaných verejných politík je nevyhnutné uplatňovať kombináciu etnického aspektu so sociálnym. Rovnako, riešenie nezamestnanosti ľudí žijúcich v prostredí marginalizovaných rómskych komunít vyžaduje realizáciu iných intervencií ako riešenie nezamestnanosti Rómov žijúcich v integrovanom prostredí. V texte sa taktiež ako možné riešenie uvádza model tzv. Inkluzívnych podnikov, tento model však doposiaľ nebol predmetom širšej odbornej diskusie, preto text navrhujem vypustiť.Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 

 	Z 	A 	Text časti 4.3. upravený v súlade s pripomienkou MF SR (IFP). 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 4..3.Implementácia sociálnej ekonomiky, inovatívny nástroj podpory regionálnej a miestnej zamestnanosti, str. 44 
V časti stratégia zmien, bode 4.3.7. žiadam nahradiť znenie pôvodnej vety vetou : Na podporu tvorby pracovných miest v subjektoch sociálnej ekonomiky a tým aj zvýšenia zamestnanosti realizovať aktivity vyplývajúce z Operačného programu Ľudské zdroje na programové obdobie 2014 – 2020, s osobitným dôrazom na aktivity v rámci Investičnej priority Poskytovanie podpory sociálnych podnikov 
Odôvodnenie : Investície, ktoré majú prispieť k zvýšeniu zamestnanosti obyvateľov MRK v subjektoch sociálnej ekonomiky v územiach s prítomnosťou MRK sú naplánované v rámci Investičnej priority, ktorá bude financovaná zo zdrojov EFRR. Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 

 	Z 	A 	Text časti 4.3. upravený v súlade s pripomienkou MF SR (IFP). 	
SVSR pre rómske komunity 	Vlastný materiál, kap. 4.5, Účinné riešenie dlhodobej nezamestnanosti, str. 50  
V časti Stratégia zmien v bode 4.5.11 a 4.5.12. Žiadam precizovať text vrátane údajov uvádzaných v Informatívnom boxe (Špecifické výzvy) a to najmä v rozsahu uvádzania údajov z Atlasu rómskych komunít (2013) ako aj ďalších zdrojov. 
Odôvodnenie: 
Atlas rómskych komunít (vrátane jeho aktualizovanej verzie) nie je zdrojom sčítania Rómov v SR. Atlas poskytuje inventár údajov o situácií v rómskych komunitách 1071 obcí, t.j. údaje, ktoré sú v ňom uvedené pojednávajú o časti obyvateľstva, ktorá žije v segregovaných alebo separovaných komunitách. Opierajúc sa o vládou schválenú Stratégiu pre integráciu Rómov do roku 2020 je nevyhnutné pri realizácií ako aj pri nastavovaní politík a opatrení reflektovať, že ide o viaceré cieľové skupiny: Rómov ako národnostnú menšinu, rómske komunity a marginalizované rómske komunity. Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 
 	Z 	A 	Text informatívneho boxu v časti 4.5. upravený. 	
SVSR pre rómske komunity 	K vlastnému materiálu  
V nadväznosti na špecifických okruh zameraný na rodovú rovnosť vrátane zosúladenia rodinného a pracovného života nie je dostatočne dresovaná/zapracovaná pomoc rómskym ženám, ktoré v skupine znevýhodnených zastávajú dlhodobo pozíciu viacnásobne znevýhodnených a diskriminovaných. 

Odôvodnenie: Uvedenú pripomienku prekladám v rámci medzinárodných záväzkov Slovenskej republiky a v súlade s rámcom Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómoiv. 

 	O 	N 	Národná stratégia zamestnanosti v niektorých oblastiach nadväzuje na už prijaté strategické dokumenty, akými sú napr. strategický rámec pre integráciu Rómov či rodovú rovnosť. 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál, stzrana 2 a kapitola 4 
Zásadne nesúhlasím so zásadou ustanovujúcou rozsah pôsobnosti návrhu Národnej stratégie zamestnanosti Slovenskej republiky do roku 2020, podľa ktorej Stratégia zamestnanosti sa nevzťahuje na tie oblasti, ktoré sú už obsiahnuté v prijatých strategických dokumentoch, akými sú napr. strategický rámec pre integráciu Rómov. naopak Národná stratégia zamestnanosti by mala nadväzovať na Stratégiu Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020, a vytvárať, politickú, právnu a ekonomickú podporu predkladania nových akčných plánov stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020 a v rámci generálnych nástrojov stratégie zamestnanosti vytvárať podmienky pre osobitné doplnkové prijímanie opatrení v Stratégii Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020, napríklad vo forme dočasných vyrovnávacích opatrení v súlade s § 8a ods. 1 zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) v znení neskorších predpisov, vrátane vyčlenenia príslušných rozpočtových zdrojov aj s prihliadnutím na Oznámenie Komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu 
hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – K sociálnym investíciám do rastu a súdržnosti – vrátane realizácie Európskeho 
sociálneho fondu v rokoch 2014 – 2020, COM (2013) 83 (osobitne kapitola 3 vrátane odporúčaní) a na dispozície vyplývajúce s legislatívnych právnych aktov upravujúcich EŠIF, osobitne s poukazom na Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady EÚ) č. 1304/2013 zo 17. decembra 2013 o Európskom sociálnom fonde a o zrušení nariadenia Rady (ES) č. 1081/2006 (Ú. v. EÚ L 347, 20.12.2013, s. 470), v rámci ktorého úvodných citácií a zdôvodnení sú ustanovené zásady vzájomného prepojenia národného programu reforiem, národnej stratégie v oblasti zamestnanosti, a národnej stratégie integrácie Rómov a v rámci celého textu, s poukazom na tematické ciele, podpora udržateľnosti a kvality zamestnanosti a mobility pracovnej sily a podpora sociálneho začlenenia, boja proti chudobe a akejkoľvek diskriminácii. 
Súčasne uvedený princíp prepojenosti oboch stratégií žiadam zapracovať do textu celého materiálu najmä v konkrétnych ustanoveniach kapitoly 4, Stratégia na dosiahnutie cieľov v rozhodujúcich oblastiach – komplexný program na podporu zamestnanosti v SR, a to vymedzením konkrétnych nástrojov, opatrení, úloh, s konkrétnymi sledovateľnými cieľmi a parametrami merateľnosti pokroku, nakoľko text stratégie zmien je všeobecný. 

Odôvodnenie: Riešenie problému zamestnanosti je vyžaduje komplexný prístup v súlade so Stratégiou Európa 2020, najmä s ohľadom na dve základné iniciatívy, Program pre nové zručnosti a nové pracovné miesta a Európska platforma na boj proti chudobe. Uvedená stratégie Európa 2020 v svojom obsahu upozorňuje aj členské štáty na maximálnu kombináciu nástrojov a politík pre dosahovanie základných cieľov. V rámci iniciatívy Európska platforma na boj proti chudobe sa kladie akcent na „podporu sociálnej inovácie pre najzraniteľnejšie skupiny, najmä zabezpečením inovatívnych možností vzdelávania, odbornej prípravy a zamestnania pre znevýhodnené komunity, programov na podporu boja proti diskriminácii. Osobitne na vnútroštátnej úrovni sa ukladá povinnosť, podporovať zdieľanú kolektívnu a individuálnu zodpovednosť v boji proti chudobe a sociálnemu vylúčeniu, povinnosť stanoviť a uplatňovať opatrenia zamerané na riešenie osobitných okolností mimoriadne ohrozených skupín (napr. rodín s jedným rodičom, menšín, Rómov, ľudí s postihnutím a ľudí bez domova) a povinnosť využívať svoje systémy sociálneho zabezpečenia a dôchodkové systémy v plnej miere s cieľom poskytnúť primeranú podporu príjmu“. Nutnosť komplexného prístupu na úseku zamestnanosti Rómov je obsiahnutá aj v Oznámení komisie Európskemu parlamentu, Rade, Európskemu hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov – Správa o realizácii rámca EÚ pre vnútroštátne stratégie integrácie Rómov, COM(2014) 209 final. a rovnako aj v Odporúčaní Rady z 9. decembra 2013 o účinných opatreniach na integráciu Rómov v členských štátoch (Ú. v. C 378, 24.12.2013, str. 1). Na základe Stratégie Európa 2020 bolo napr. v roku 2013 vydané Odporúčanie Rady z 9. júla 2013, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2013 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na roky 2012 – 2016 (Ú. v. EÚ C 217, 30.7.2013, s.71). Slovenskej republike v tomto akte bolo odporúčané „prijať opatrenia s cieľom zlepšiť schopnosť verejných služieb zamestnanosti poskytovať uchádzačom o zamestnanie individualizované služby a posilniť prepojenie medzi aktivačnými opatreniami a sociálnou pomocou. Účinnejším spôsobom riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení a individualizovanej odbornej prípravy. Zvýšiť motiváciu žien zamestnať sa, a to zlepšovaním poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do veku troch rokov. Znížiť daňovo-odvodové zaťaženie pre pracovníkov s nízkymi príjmami a upraviť systém dávok.“. Rovnako z odporúčania Rady z 8. júla 2014, ktoré sa týka národného programu reforiem Slovenska na rok 2014 a ktorým sa predkladá stanovisko Rady k programu stability Slovenska na rok 2014 (Ú. v. EÚ C 247 29.7.2014, s. 122) odporúčanie č. 3 „odporúča Slovenskej republike účinnejšie riešiť dlhodobú nezamestnanosť prostredníctvom aktivačných opatrení, druhej šance na vzdelávanie a individuálne prispôsobeného kvalitného odborného vzdelávania. Zvýšiť kapacitu verejných služieb zamestnanosti pre správu prípadov, personalizované poradenstvo a aktiváciu uchádzačov o zamestnanie a posilniť väzbu medzi aktiváciou a sociálnou pomocou. V súlade s cieľmi záruky pre mladých ľudí účinne riešiť nezamestnanosť mladých ľudí zlepšením včasnej intervencie. Zlepšiť stimuly v oblasti zamestnanosti žien zlepšením poskytovania zariadení starostlivosti o deti, najmä pre deti do troch rokov.“. Uvedené odporúčania nie je možné riešiť partikulárne len v oblasti pôsobnosti Stratégie pre integráciu Rómov do roku 2020, a to aj vzhľadom na celkový zámer a obsah riešenia problematiky zamestnanosti napríklad s poukazom na rámec uvedený v Rozhodnutí Rady 2010/707 z 21. októbra 2010 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov v prepojení na Rozhodnutie Rady 2014/322 zo 6. mája 2014 o usmerneniach pre politiky zamestnanosti členských štátov na rok 2014 (Ú. v. EÚ L 165, 4.6.2014, s. 49). Je teda zrejmé že Národná stratégia zamestnanosti Slovenskej republiky do roku 2020 by mala tvoriť nadstavbový prvok riešenia zamestnanosti, vytvárajúci bazálnu základňu pre prijímanie nových a doplnkových nástrojov, realizujúcich globálne a čiastkové ciele Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020, v oblasti D.2.2. zamestnanosti, ako aj pre revíziu cieľov Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020. 
Uvedený princíp vylúčenia pôsobnosti navrhovaného materiálu pre oblasť integrácie Rómov môže zakladať navyše, jednak úvahy o porušení princípu rovnakého zaobchádzania, jednak výkladové spornosti navrhovaného materiálu vzhľadom na jeho ďalšie znenie (napríklad strana 16, alebo text kapitoly 4). 
Uvedená požiadavka prepojenosti oboch stratégii nezakladá duplicitu úloh a cieľov. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 
 	Z 	A 	Text v príslušných častiach upravený tak, že NSZ nadväzuje, okrem iných strategických dokumetov, aj na Stratégiu Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020; implementácia úloh bude zabezpečovaná prostredníctvom OP ĽZ a príslušných PO. 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál, kapitola 2 
V rámci predchádzajúcej pripomienky žiadam v kapitole 2 názvu Základné východiská a princípy zmien v oblasti zamestnanosti, zapracovať súčasný stav zamestnanosti marginalizovaných komunít najmä obyvateľov marginalizovaných rómskych komunít. 

Odôvodnenie: Uvedenú pripomienku predkladám aj vzhľadom na potrebu ustanovenia konkrétnej reakcie na zistený stav v kapitole 4 návrhu materiálu. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 
 	Z 	A 	Doplnený text v časti "Podpora zamestnávania Rómov s dôrazom na ľudí z prostredia marginalizovaných rómskych komunít". 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál, kapitola 4 
V kapitole 4, v častiach podkapitol s názvom „stratégia zmien“ žiadam zadefinovať vo vzťahu k riešeniu zamestnanosti Rómov s dôrazom na obyvateľov MRK : 
a) nástroje/stratégie integrovanej podpory Rómom, konkrétne zamerané na zlepšenie ich postavenia na trhu práce, 
b) nástroje/stratégie konkrétnej inovácie sociálnych politík vo vzťahu k Rómom 
c) nástroje/ stratégie dlhodobých investícií počas života vytvárajúcich predpoklady zamestnanosti a zamestnateľnosti Rómov, 
d) opatrenia/ stratégie konkrétnej mobilizácie nástrojov EÚ (EŠIF) pri zlepšovaní postavenia Rómov v prístupe k práci, 
e) nástroje/ stratégie odstránenia demotivujúcich prvkov pri prístupe na trh práce, 
f) nástroje/ stratégie aktivácie zabezpečujúce prístup Rómov na trh práce, 
g) nástroje/ stratégie rozvoja kvalifikácie zodpovedajúcej trhu práce, 
h) nástroje/ stratégie odstránenia segregácie a presadzovania princípu úplnej rovnosti, osobitne nástroje/stratégie zabezpečenia rovnakého prístupu k všeobecným verejným službám zamestnanosti, ako aj k službám na podporu jednotlivých uchádzačov o zamestnanie, 
i)) nástroje/ stratégie implementácie odporúčania Komisie 2013/112 z 20. februára 2013 – Investovať do detí: východisko z bludného kruhu znevýhodnenia, napríklad v podobe podpory zamestnateľnosti samostatných rodičov, podpory rodičov vracajúcich sa na trh práce. 
j) nástroje/stratégie podpory prvých pracovných skúseností Rómov, odbornej prípravy, prípravy na pracovisku, celoživotného vzdelávania a rozvoja zručností, 
k) nástroje/stratégie podpory samostatnej zárobkovej činnosti a podnikania Rómov, 
l) nástroje/stratégie zabezpečenia prístupu Rómov k základnému účtu, vzhľadom na skutočnosť, že absencia účtu výrazne oslabuje možnosť zamestnateľnosti, a ďalšie nástroje/stratégie finančného začleňovania Rómov. 
m) nástroje/stratégie partnerstiev verejného, súkromného a tretieho sektora pri zabezpečovaní zamestnanosti Rómov, 
n) nástroje/ stratégie pozitívneho ovplyvnenia verejnej mienky, mienky subjektov – zamestnávateľov k negatívnym stereotypom , brániacim Rómom v prístupe na pracovný trh, 
Odôvodnenie: Uvedená pripomienka sa predkladá v súlade so Stratégiou SR pre integráciu Rómov do roku 2020, ako aj v súlade s uvádzanými aktmi EÚ v predchádzajúcich pripomienkach, vzhľadom na objektívnu nutnosť v predkladanom materiály stanoviť konkrétnu stratégiu zmien. V samotných aktoch EÚ sa na viacerých miestach konštatuje objektívne existujúce skutočnosť, že mnohí Rómovia napríklad čelia extrémnej marginalizácii a žijú vo veľmi ťažkých sociálnoekonomických podmienkach. Preto sa musia prijať politiky, ktoré sa zamerajú na potreby takýchto osôb a ponúknu im integrovanú podporu. Samotný bod 4.3.7, 4.5.136 a ďalšie predkladaného materiálu túto problematiku nerieši v dostatočnom rozsahu, a to aj s poukazom na uplatnenú pripomienku ku vzťahu Národnej stratégie zamestnanosti Slovenskej republiky do roku 2020 a Stratégie Slovenskej republiky pre integráciu Rómov do roku 2020. Predložená pripomienka súčasne prestavuje implementáciu nelegislatívnych právnych aktov EÚ vydaných v oblasti integrácie Rómov. 
Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti 
 	Z 	A 	V úvodnej časti kapitoly 4. je doplnený text smerujúci k tomu, že prijímanie a koordinácia nástrojov bude zabezpečované a vykonávané prostredníctvom nadrezortnej koordinačnej platformy na podporu zamestnanosti. V tejto súvislosti bol doplnený aj návrh uznesenia vlády SR o zodpovednosť podpredsedu vlády a ministra vnútra tak, aby mohli byť prijímanie aj nástroje vo vzťahu k riešeniu nezamestnanosti Rómov. 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál, podkapitola 4.5 
Žiadam preformulovať bod 4.5.13 znenia „Posúdiť možnosti a očakávané prínosy rozšírenia vymedzenia pojmu „znevýhodnený uchádzač o zamestnanie“ na účely zákona o službách zamestnanosti, a to o osobu, ktorá je členom etnickej menšiny a ktorá musí rozvíjať svoje jazykové, odborné vedomosti, zručnosti, schopnosti alebo budovať profil pracovných skúseností“ jednak pre jeho nesúlad s právnym poriadkom Slovenskej republiky a medzinárodným právnym poriadkom. Je preto potrebné do znenia § 8 zákona č. 5/2014 Z. z. zapracovať formuláciu v súlade s právnym poriadkom Slovenskej republiky a medzinárodným právnym poriadkom, vrátane princípu zakázania pripisovania etnicity. Odporúčam vychádzať pri konštrukcii tohto bodu zo zásady, podľa ktorej znevýhodneným uchádzačom bude 
a) príslušník sociálne vylúčeného spoločenstva, napr. príslušník marginalizovanej rómskej komunity, 
b) osoba ohrozená extrémnou chudobou, ktorej úrad prizná uvedené postavenie. 

Odôvodnenie: Pripomienku predkladám osobitne s dôrazom na znenie Rámcového dohovoru na ochranu národnostných menšín (publikácia č. 160/1998 Z. z.), ďalej na čl. 12 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky, a na Nález Ústavného súdu Slovenskej republiky z 18. októbra 2005 vo veci vyslovenia nesúladu ustanovenia § 8 ods. 8 zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) s čl. 1 ods. 1 a s čl. 12 ods. 1 prvou vetou a ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky (publikácia č. 539/2005 Z. z.).Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti. 
 	Z 	A 	Znenie bodu 4.5.13. (po novom 4.5.14.) preformulovaný v zmysle pripomienky. 	
SVSR pre rómske komunity 	vlastný materiál 
K celému materiálu : 
V nadväznosti na kap. 2.3., str. 12, ktorá popisuje špecifické okruhy zamestnanosti, odporúčam aby stratégia vychádzala aj z opatrení zadefinovaných vo vládou schválenej Stratégií SR pre integráciou Rómov do roku 2020 a zároveň aby v adekvátnom rozsahu reflektovala na potreby ľudí mimo trhu práce, ktorí nie sú evidovanými uchádzačmi o zamestnanie. 

Odôvodnenie: 
Predkladaný materiál má ambíciu pristupovať k problematike zamestnanosti komplexne, čo oceňujeme. Avšak v dokumente, ktorý je strategickým východiskom v jednej zo štyroch prioritných oblastí integrácie Rómov absentujú merateľné ciele, opatrenia, aktivity. Predmetný dokument ich popisuje rámcovo pričom špecificky nezohľadňuje obyvateľov marginalizovaných rómskych komunít a v prevažnej miere sústreďuje pozornosť tých, ktorí sú v evidencii uchádzačov o zamestnanie. Uvedenú pripomienku považujem za zásadnú a uplatňujem ju v rámci svojej pôsobnosti 

 	Z 	A 	V úvodnej časti kapitoly 4. je doplnený text smerujúci k tomu, že prijímanie a koordinácia nástrojov bude zabezpečované a vykonávané prostredníctvom nadrezortnej koordinačnej platformy na podporu zamestnanosti. V tejto súvislosti bol doplnený aj návrh uznesenia vlády SR o zodpovednosť podpredsedu vlády a ministra vnútra tak, aby mohli byť prijímanie aj nástroje vo vzťahu k riešeniu nezamestnanosti Rómov.