Vyhlásenie predkladateľa o súlade návrhu zákona č. .... /.... Z.z. Správny súdny poriadok so schváleným legislatívnym zámerom

Predkladaný návrh zákona Správneho súdneho poriadku je v súlade s Legislatívnym zámerom rekodifikácie civilného práva procesného (ďalej len „legislatívny zámer“), ktorý schválila vláda SR uznesením č. 283 zo dňa 5. júna 2013. Predkladaný materiál v zásade rešpektuje a zachováva východiskovú štruktúru a koncepciu základných procesných inštitútov z legislatívneho zámeru, ktorú v niektorých častiach precizuje. Nevyhnutnosť precizovania bola vyvolaná postupným kreovaním právnej úpravy Civilného sporového poriadku a subsidiárnym použitím jeho prvej a druhej časti (s výnimkou ustanovení o intervencii) pri právnej úprave niektorých inštitútov aj pre konanie v správnom súdnictve, no najmä kreovaním Správneho súdneho poriadku s dôrazom na osobitnú právnu úpravu inštitútov konania v správnom súdnictve, ktoré vyžadujú zvýraznenie oddelenej úpravy.

Správny súdny poriadok neobsahuje základné princípy pred samotným paragrafovým znením vzhľadom na jeho verejnoprávny charakter a funkcie správneho súdnictva. Základne zásady preto začleňuje do textu zákona obdobne ako Správny poriadok a Trestný poriadok. Základné princípy obsiahnuté v Civilnom sporovom poriadku, ktoré tvoria rámec výkladových pravidiel, v súlade s ktorými majú byť aplikované a interpretované právne normy Správneho súdneho poriadku, sú však jeho súčasťou prostredníctvom odkazu.

Štruktúra Správneho súdneho poriadku bola oproti piatim častiam pôvodne navrhovaným v legislatívnom zámere rozšírená na šesť častí.

V prvej časti sa pristúpilo k miernym štrukturálnym odchýlkam – prvá až tretia hlava sa nedelia na diely. Predkladateľ týmto sledoval potrebu zachovania prehľadnosti textu v súvislosti s obsahovou ucelenosťou jednotlivých hláv, pričom obsahová stránka navrhovanej právnej úpravy sa zachovala. 

K čiastočným formálnym odchýlkam došlo i v druhej časti návrhu zákona, ktorá má päť hláv. V prvej hlave, ktorá obsahuje 13 dielov bol pôvodný prvý diel (začatie konania) rozdelený na dva diely – všeobecné ustanovenia o konaní a postup správneho súdu po začatí konania; do samostatného dielu boli spracované i oprávnenia prokurátora, ktorého úloha je v správnom súdnictve nezastupiteľná, a preto bude i jeho ingerencia v konaní v správnom súdnictve posilnená. Do druhej hlavy, nazvanej priebeh konania, boli zlúčené procesné rozhodnutia a pojednávanie. Názvy niektorých dielov boli zmenené z dôvodu väčšej prehľadnosti. Do štvrtej hlavy tejto časti bola v súlade s úpravou v Civilnom sporovom poriadku zaradená aj sťažnosť, ktorá mala byť podľa legislatívneho zámeru zaradená medzi riadne opravné prostriedky. Zmena nastala iba vo formálnom zaradení uvedeného (novozavedeného) inštitútu, keďže sťažnosť sa považuje za prostriedok procesnej obrany, ktorý možno uplatniť voči všetkým uzneseniam prvej inštancie vydaným súdnym úradníkom, ktoré sa doručujú. Cieľom a zmyslom sťažnosti je jednoznačne zrýchlenie súdneho konania. Z tohto dôvodu nemá sťažnosť devolutívny účinok a rozhodovať o nej bude predseda senátu alebo sudca krajského súdu. Suspenzívny účinok sťažnosti zostáva zachovaný.

V legislatívnom zámere navrhovaná tretia časť označená ako - Osobitné ustanovenia o konaní – bola taktiež z dôvodu prehľadnosti a odlišnosti jednotlivých inštitútov rozdelená na dve časti – Správna žaloba a Osobitné konania. Tretia časť – Správna žaloba – upravuje konanie o správnej žalobe všeobecne, a osobitne konanie o správnej žalobe vo veciach správneho trestania, vo veciach sociálnych a vo veciach azylu, zaistenia a administratívneho vyhostenia. Tieto konania sú pre správne súdnictvo najtypickejšie, nakoľko v nich ide o súdny prieskum zákonnosti rozhodnutí orgánov verejnej správy v pravom slova zmysle.

Ostatné osobitné konania, ako konanie o žalobe proti nečinnosti orgánu verejnej správy, konanie o žalobe proti inému zásahu orgánu verejnej správy, konanie vo volebných veciach, konanie vo veciach územnej samosprávy, konanie vo veciach politických práv, konanie o kompetenčnej žalobe a konanie o návrhoch v iných veciach, ktoré zahŕňa konanie o vykonateľnosti rozhodnutí cudzích orgánov verejnej správy a konanie o vydaní súhlasu s inšpekciou, plnia inú (rozšírenú) funkciu správneho súdnictva s odlišným žalobným návrhom i odlišným výrokom súdneho rozhodnutia. Dôležitosť a špecifiká právnej úpravy si preto vyžiadali jej osamostatnenie do štvrtej časti navrhovaného zákona.

Oproti legislatívnemu zámeru bolo do návrhu Správneho súdneho poriadku potrebné medzi konania vo veciach územnej samosprávy (štvrtá hlava štvrtej časti) zaradiť i konanie o preskúmaní zániku funkcie hlavného kontrolóra, ktoré si vyžiadala potreba rozhodovacej praxe, a do konaní o návrhoch v iných veciach (siedma hlava štvrtej časti) konanie o vydaní súhlasu s inšpekciou, do ktorého bolo bez zásadnejších zmien prebraté znenie § 78a Občianskeho súdneho poriadku netypicky zaradené pod ustanovenia týkajúce sa zabezpečenia dôkazu.

Pokiaľ ide o konanie o kompetenčnej žalobe, spory o právomoc medzi súdmi a inými orgánmi ako aj spory o vecnú príslušnosť medzi civilnými súdmi a správnymi súdmi sa presunuli do § 11 Civilného sporového poriadku a § 18 ods. 4 Správneho súdneho poriadku.

Napriek týmto odchýlkam tretia aj štvrtá časť obsahovo i formálne korešpondujú s legislatívnym zámerom.

V piatej časti návrhu Správneho súdneho poriadku sú upravené opravné prostriedky. Ako bolo vyššie uvedené, sťažnosť nie je považovaná za opravný prostriedok, preto bola z tejto časti vypustená. 

Šiesta časť – Spoločné, prechodné a záverečné ustanovenia – plne zodpovedá intenciám uvedeným v legislatívnom zámere.