§	PRIPOMIENKA	SUBJEKT	A/N	ODôVODNENIE	
Všeobecne 	1. Považujeme za nelogické zaoberať sa najprv úpravou súdneho konania za situácie, že dlhodobo  je pripravovaná rekodifikácia hmotného práva teda Občianskeho zákonníka, ktorého súčasťou má byť aj  úprava rodinnoprávnych vzťahov, ktorá zrejme prinesie okruh ďalších práv a povinností, o ktorých bude rozhodovať súd a tomu by mala korešpondovať aj právna úprava súdneho konania v týchto veciach.

2. Pokiaľ legislatívny zámer počíta s vyčlenením tzv. nesporových konaní do samostatného kódexu javí sa byť neúčelné upravovať v ňom len odchýlky od konania sporového upraveného v pripravovanom CSP, nakoľko sa tým akosi stráca opodstatnenie existencie CMP, nakoľko  v platnom OSP sú konania aj doposiaľ rozlíšené na sporové a nesporové, v ktorých  platia osobitné (špeciálne) ustanovenia o dokazovaní, účastníctve, PO, odvolacom konaní atď.

3. Napriek tomu, že nesporové konania sú upravené v osobitnom procesnom kódexe domnievame sa, že minimálne úprava konania vo veciach starostlivosti o maloletých a tzv. návratového konania by si zaslúžila podrobnejšiu úpravu, ktorá by konania zjednodušila a urýchlila, nakoľko práve v týchto konaniach sa kladie veľký dôraz na rýchlosť konania. Za urýchlenie konania nie je možné považovať poskytnutie možnosti účastníkom meniť svoje návrhy až do rozhodnutia odvolacieho súdu. V tomto smere ostáva nedoriešená otázka dvojinštančnosti konania. Za takejto právnej úpravy budú účastníci sústreďovať dokazovanie nie na súde I. inštancie ale v odvolacom konaní. V tejto súvislosti sa nám javí byť tiež nadbytočné vyzývať odvolateľa na doplnenie dôvodov odvolania, keď odvolací súd nie je dôvodmi a ani rozsahom odvolania viazaný.

4. V kontexte vyššie uvedeného s poukazom  na ustanovenia o odvolacom  konaní sú ustanovenia §138,139 týkajúce sa návratového konania de facto zbytočné, pokiaľ nebude následok nesplnenia povinností tam uvedených sankcionovaný napr. nemožnosťou podať odvolanie  a pod. Navrhujeme, aby povinnosť tvrdenia a dôkazná povinnosť boli  v týchto konaniach výlučne na navrhovateľovi a odporcovi a aby túto povinnosť museli splniť do nariadenia pojednávania súdu I. inštancie. V opačnom prípade je zachovanie 6 týždňovej lehoty na rozhodnutie(v dvoch inštanciách) len iluzórne a nenaplní sa tým účel Dohovoru a Nariadenia Brusel IIbis.

5. Nie je nám zrejmý účel a zmysel zaradenia konaní vo veciach výživného plnoletých osôb medzi nesporové resp. mimosporové konania, ktoré sa svojim charakterom nepodobajú a ani len nepribližujú ostatným nesporovým konaniam, ktoré sú vždy niečím výnimočné – buď ide o konania o osobnom stave alebo sa týkajú maloletých, nesvojprávnych, nezvestných či mŕtvych, prípadne veci registrové a pod .,kde nie je možné hovoriť o úspechu v konaní a účastníci v podstate nie sú v opozičnom postavení . Nepovažujeme za správne aplikovať zásadu oficiality a vyšetrovací princíp vo výsostne sporovom konaní medzi plne právne spôsobilými osobami, kde nie je dôvod chrániť „slabšieho“ (ťažko ustáliť, kto je v týchto konaniach ten slabší).

6. Vo vzťahu k ustanoveniam o neodkladných opatreniach súdu sa javí neúčelné, aby takéto opatrenie nariaďoval odvolací súd keďže rozhoduje vo veci samej rozhodnutím, proti ktorému už nie je prípustný riadny opravný prostriedok, preto nie je dôvod už upravené práva a povinnosti účastníkov neodkladne upravovať. Navyše ostáva opäť nedoriešená otázka dvojinštančnosti konania. V mimosporových konaniach predpokladáme nariaďovanie neodkladných opatrení predovšetkým vo vzťahu k úprave pomerov maloletých detí a v tejto súvislosti nepovažujeme za správne aplikovať ustanovenia CSP o nedoručovaní zamietavého rozhodnutia súdu o neodkladnom  opatrení ostatným účastníkom  konania, keďže účastníkom konania je aj maloleté dieťa zastúpené kolíznym opatrovníkom a ktoré je v podstate subjektom, ktorého sa uvedené opatrenie týka najviac. Bez toho, aby ostatní  účastníci mali možnosť v odvolacom konaní argumentovať proti tvrdeniam navrhovateľa je nemožné dostatočne chrániť záujem maloletého dieťaťa a aplikovať aj zásadu oficiality. Domnievame sa, že tento postup v podstate prevzatý z doterajšej právnej úpravy predbežných opatrení síce priorizuje rýchlosť konania ale na druhej strane porušuje ústavné právo občana na spravodlivý proces vyplývajúci z Ústavy SR čl. 46 ods.1 v prípade, ak by zamietavé rozhodnutie súdu I. inštancie bolo zmenené a návrhu vyhovené odvolacím súdom, proti ktorému sa už nemožno brániť riadnym opravným  prostriedkom a odporca alebo iný účastník konania nemal možnosť ovplyvniť výsledok konania uvádzaním okolností svedčiacim o tom, že neboli splnené predpoklady pre nariadenie neodkladného opatrenia, ktoré je možné zrušiť len ak dôvody na jeho nariadenie pominuli alebo sa zmenili pomery (dôvodom nie je, že také okolnosti ani neexistovali). Zásah súdu do pomerov maloletého dieťaťa na základe tvrdení len jednej strany(rodiča, či inej osoby zodpovednej za výchovu dieťaťa alebo ÚPSVaR), ktoré sa neskôr ukážu ako nepravdivé môže mať negatívne a niekedy aj nezvrátiteľné následky.
Z predkladaného návrhu CMP sa tiež javí, ako keby súd mohol nariadiť NO len na ochranu maloletého, ak sa ocitne bez akejkoľvek starostlivosti..., osobnej starostlivosti a výživnom (nie je zrejmé kde zaradiť napr. úpravu styku).
Ďalej navrhujeme ponechať povinnosť súdu začať konanie vo veci samej bez návrhu v prípade nariadenia neodkladného opatrenia.

7. Vo vzťahu k ustanoveniam o dokazovaní navrhujeme v § 36 nahradiť slovo skutočný slovom skutkový, ktoré lepšie vystihuje možnosť súdu dospieť k ustáleniu výsledkov dokazovania a to aj pri aplikácii vyšetrovacieho princípu.

8. Vo vzťahu k ustanoveniam o odvolaní navrhujeme doplniť ďalšie ustanovenie a to o odmietnutí odvolania aj z dôvodu, že rozhodnutie napadnuté odvolaním zaniklo inak. V mimosporových konaniach dochádza často k zániku účinnosti rozsudkov ešte pred ich právoplatnosťou resp.odpadnú dôvody pre rozhodnutie o určitej časti predmetu konania napr. dovŕšením plnoletosti dieťaťa nie je možné rozhodnúť o jeho výchove alebo styku s rodičom, postačuje rozhodnúť o výživnom, teda v časti týkajúcej sa výchovy a styku je nadbytočné preskúmavať rozsudok I. inštancie.	KS KE	ČA	1. Rekodifikácia hmotného práva a jej proces začal pred rekodifikáciou procesného práva. Napriek skutočnosti, že bol schválený vecný zámer  Občianskeho zákonníka, rekodifikačná komisia pre procesné kódexy nemala k dispozícii také jednoznačné výstupy, s ktorými by mohla pracovať. Na základe menovacích dekrétov Ministra spravodlivosti SR začala pracovať komisia pre rekodifikáciu procesných kódexov veľmi intenzívne od júna 2012, s vecnými výsledkami, vrátane schváleného legislatívneho zámeru. Aj keď najmä pre CMP je vízia novej hmotnoprávnej úpravy zásadná, rekodifikačná komisia pre civilné procesné kódexy s ohľadom na požiadavku novej procesnej úpravy s dôrazom ne jej  zefektívnenie,  neakceptovala vyššie uvedenú stagnáciu prípravy hmotnoprávneho kódexu. Treba zdôrazniť, že hoci navrhovaná nová procesná úprava v zásade vychádza zo stavu de lege lata, tam, kde bola reflexia nového smerovania známa a možná, predkladateľ túto v prípravných prácach zohľadnil.   
2. CMP predstavuje systém právnych noriem upravujúcich metodológiu procesného postupu, ktorá v súčasnej normatívnej podobe je jednak v kódexe prispôsobenom pre riešenie sporov a tiež roztrieštená v rámci ustanovení formou akýchsi výnimiek. Osobitný kódex identifikuje už do nosných princípov tie, ktoré sú pre mimosporový proces odlišné, tiež sa snaží o identifikáciu rozdielov koncentrovane, bez memorovania inštitútov, spoločných pre obidva typy konaní ( procesné lehoty, zastúpenie, súdne zápisnice, dôkazné prostriedky a pod.), ktoré je možné využiť pri subsidiárnom nastavení kódexov. 

3. Nové kódexy vychádzajú s jednotnej filozofie vyhnúť sa  kazuistike a kladie sa dôraz na kreovanie jednoduchej a prehľadnej právnej úpravy, ktorá má reflexiu max. v troch odsekoch a jednoduchých formuláciách jednotlivých ustanovení. Predkladáme úpravu, ktorá ponecháva procesný priestor pre usmernenie smerovania procesu v rukách sudcu, bez nadbytočného detailného návodu, ako postupovať, čo umožní reflektovať osobitnosti posudzovaných vecí. Ponechanie procesného priestoru až do právoplatného skončenia veci vníma predkladateľ ako dôvodné v reflexii na princípy materiálnej pravdy a vyšetrovací princíp.   

4. Procesná úprava konania  návratového rešpektuje konštrukciu úpravy celého kódexu, snaží sa zachovať efektívnosť postupu prostredníctvom  procesných inštitútov ( obmedzenie vykonania dokazovania, obmedzenie prerušenia konania, vylúčenie odpustenia zmeškanej lehoty, krátke lehoty na procesnú aktivitu, rozhodnutie bez pojednávania, vykonateľnosť súčasne s právoplatnosťou. ). Možnosť napadnúť rozhodnutie mimoriadnymi opravnými prostriedkami je vylúčená, preto predkladateľ považuje za dôvodné zachovať jediný riadny opravný prostriedok odvolanie.

5. Pri zaradení konania o výživnom plnoletých osôb vychádza predkladateľ z potreby zachovania osobitného procesného režimu pri rozhodovaní o vyživovacej povinnosti ako osobitného nároku, kde najmä vyživovacia povinnosť rodičov voči deťom nie je determinovaná plnoletosťou, nestráca charakter osobitného nároku a súčasne je potrebné diferencovať procesné odlišnosti pri rozhodovaní súdu po dosiahnutí plnoletosti (návrhovosť, ne ultra petitum partium, zmena alebo zrušenie rozhodnutia pri zmene pomerov).

6. Ustanovenia § 374, 375 ponechávajú možnosť nariadiť neodkladné opatrenie ex offo, a to aj vtedy ak si to vyžaduje verejný záujem, rovnako upravuje možnosť začať konanie v merite veci ex offo. CMP,  Pokiaľ ide o druhy neodkladných opatrení zdôrazňuje len tie, pri ktorých je špecifický predmet, čo nevylučuje (s použitím subsidiarity CSP) nariadenie aj iného neodkladného opatrenia. Pokiaľ bol podaný návrh na nariadenie neodkladného opatrenia počas odvolacieho konania, považuje predkladateľ za dôvodné, aby v zmysle úplnej apelácie rozhodoval o ňom odvolací  súd, ktorému sa ponecháva procesný priestor aj pre jeho nariadenie ex offo. Odvolací súd umožní sa vyjadriť k návrhu na nariadenie neodkladného opatrenia resp. k odvolaniu proti uzneseniu o zamietnutí návrhu na nariadenie neodkladného opatrenia. 

7. Zakotvenie princípu materiálnej pravdy a zisťovanie skutočného stavu veci považuje predkladateľ za jeden zo základných princípov, garantujúcich čo najrelevantnejšiu ochranu    práv a právom chránených záujmov v mimosporových veciach s ohľadom na charakter predmetu konania. Ide teda o materiálne konanie a tento princíp subsumuje procesný postup pre zistenie podkladu rozhodnutia tak, aby bolo čo najbližšie objektívnej realite.

8. Predkladateľ sa nesotožnil s navrhovanou zmenou. Ak nastane namietaný prípad, je z ustanovení CSP zrejmé, že konanie súd zastaví, nie je potrebné doplniť, že podanie odmietne.	
§ 102	navrhované znenie § 102 ( Konanie o rozvod manželstva ) odporúčame upraviť nasledovne :
ods. 2 - v navrhovanom znení odporúčame bodku nahradiť čiarkou a doplniť text „ prípadne uložiť účastníkom povinnosť zúčastniť sa prvého stretnutia s mediátorom zapísaným v registri mediátorov v rozsahu 3 hodín.“	Prešovská univerzita v Prešove	N	Predkladateľ považuje mediáciu za vhodnú metódu mimosúdneho riešenia sporov, ktorá by mala byť stranami využitá najmä pred začatím súdneho konania. Predkladateľ rešpektoval právne akty EÚ v tejto oblasti.	
§ 125	navrhované znenie § 125 ( Konanie vo veciach starostlivosti súdu o maloletých ) odporúčame upraviť nasledovne :
ods. 2 - v navrhovanom znení odporúčame bodku nahradiť čiarkou a doplniť text „ prípadne uložiť účastníkom povinnosť zúčastniť sa prvého stretnutia s mediátorom zapísaným v registri mediátorov v rozsahu 3 hodín.“	Prešovská univerzita v Prešove	N	Predkladateľ považuje mediáciu za vhodnú metódu mimosúdneho riešenia sporov, ktorá by mala byť stranami využitá najmä pred začatím súdneho konania. Predkladateľ rešpektoval právne akty EÚ v tejto oblasti.	
§ 126	navrhované znenie § 126 ( Konanie vo veciach starostlivosti súdu o maloletých ) odporúčame upraviť nasledovne :
za navrhované znenie odporúčame doplniť vetu : „ Za účelom ochrany záujmov maloletého dieťaťa môže súd nariadiť rodičom na dobu najviac 3 mesiacov účasť na mediácii vedenej mediátorom zapísaným v registri mediátorov . “	Prešovská univerzita v Prešove	N	Predkladateľ považuje mediáciu za vhodnú metódu mimosúdneho riešenia sporov, ktorá by mala byť stranami využitá najmä pred začatím súdneho konania. Predkladateľ rešpektoval právne akty EÚ v tejto oblasti.	
§ 289	2. V ust. navrhovaného znenia §289 písm. a) v rámci konania vo veciach obchodného registra je zahrnuté aj konanie o zápise údajov do OR podľa z. č. 530/2003 Z.z. o obchodnom registri (ďalej len ZOR). Na rozdiel od súčasného stavu kedy je zápis údajov do OR definovaný ako iná činnosť súdu podľa §352a OSP a nejedná sa o občiansko-súdne konanie (do štádia podania námietok), navrhovaná úprava v §289 písm. a) definuje aj zápis údajov  podľa ZOR ako mimosporové civilné konanie na ktoré by sa preto mali aplikovať inštitúty civilného mimosporového poriadku. Vzniká preto otázka či a ak áno, ktoré inštitúty civilného mimosporového poriadku sa budú aplikovať aj na zápis údajov do OR podľa z.č. 530/2003 Z.z. Bude napríklad možné prerušiť konanie o zápis údajov do OR, a to vzhľadom na 2-dňové lehoty na zápis do OR? V konaní o zosúladenie zápisu je otázka prerušenia konania riešená v ust. § 307, avšak v konaní o zápis údajov podľa ZOR takáto úprava chýba. Bude môcť prokurátor podľa navrhovaného znenia vstúpiť do konania o zápis údajov podľa ZOR a ak áno už v štádiu podania návrhu (2-dňová lehota na vybavenie) alebo až po podaní námietok? Predpokladám, že vzhľadom na absenciu úpravy v naznačenom smere v návrhu civilného mimosporového poriadku budú tieto otázky riešené v zmene právnej úpravy zákona č. 530/2003 Z.z. o obchodnom registri. Je predpoklad zachovania osobitného postavenia zákona o obchodnom registri voči civilnému mimosporovému poriadku, tak ako je to v súčasnosti voči OSP prostredníctvom § 13 z.č. 530/2003 Z.z., ktoré umožňuje primerané použitie OSP len na doručovanie (okrem § 47 OSP)? V tejto časti pripomienok sa jedná fakticky len o vyriešenie vzťahu zákona o obchodnom registri a civilného mimosporového poriadku a navrhujem zvážiť odpovede na tieto otázky aspoň v dôvodovej správe k § 289 písm. a) navrhovaného znenia.      	dr. Blaha (predseda OS BB)	ČA	Vzťah zákona o obchodnom registri k CMP je lex specialis. Ustanovenia všeobecnej časti CSP sa použijú len podporne, pokiaľ to zákon o obchodnom registri a CMP nevylučujú. Zosúladenie zákona o obchodnom registri je naplánované v neskorších fázach legislatívneho procesu.	
§ 308	1. V ust. § 308 ods. 2 navrhovaného znenia, v časti mimosporového konania o zosúladenie údajov (v obchodnom registri – ďalej len OR), sa navrhuje vykonať zápis údajov do OR v deň vydania uznesenia, t.j. bez ohľadu na právoplatnosť uznesenia. Takýto spôsob zápisu je v dôvodovej správe odôvodnený osobitným spôsobom vykonateľnosti, bez ohľadu na právoplatnosť uznesenia, účelnosťou a hospodárnosťou takéhoto postupu. Keďže uznesenie o zosúladení zápisu nie je vymenované v navrhovanom znení § 63, je proti nemu prípustné odvolanie. Keďže samotné znenie predpokladá v niektorých prípadoch spornosť tvrdení dotknutých strán (§305), je aj predpoklad podávania odvolaní voči uzneseniu o zosúladení stavu, čo sa bežne deje aj v súčasnosti. Ak sa na základe neprávoplatného uznesenia vykoná zápis údajov do OR a následne bude podané odvolanie v dôsledku ktorého odvolací súd zmení rozhodnutie súdu prvého stupňa alebo ho zruší, zapísaný stav v OR nebude zodpovedať skutkovému a právnemu stavu veci. Vzhľadom na povahu OR ako verejného zoznamu a zásady materiálnej publicity, môže takto vzniknutý stav vyvolávať stav právnej neistoty (zapísaný stav na základe zrušeného rozhodnutia) nielen voči zapísanej osobe, ale aj voči tretím osobám. Zároveň nie je vôbec upravený postup ako uviesť takýto stav do pôvodného stavu, t.j. pred zápisom na základe zrušeného uznesenia. Začne sa ex offo nové konanie o zosúladenia stavu? Ak sa v konaní o zrušenie zápisu predpokladá vykonanie zápisu až po právoplatnosti uznesenia (§314), navrhujem zvážiť ten istý postup aj v konaní o zosúladenie stavu, resp. ponechať možnosť vykonania zápisu v deň vydania uznesenia len pri oprave chýb v písaní, počítaní alebo iných zrejmých nesprávností, kde nie je predpoklad „spornosti“. Takýto postup by zjednotil systematiku úpravy a zároveň by zodpovedal ochrane práv zapísanej osoby ako aj tretích osôb.	dr. Blaha (predseda OS BB)		Predkladateľ aj po zvážení uvedenj pripomienky zotrváva na pôvodne navrhnutej koncepcii. Zmenu alebo zrušenie prvotupňového rozhodnutia predpokladá len výnimočne.	
§ 400	Vhodnejšou formuláciou by možno bolo „Súd zabezpečí vstup do obydlia a vykoná opatrenie na odňatie maloletého, ak toto opatrenie nebolo vykonané dobrovoľne povinnou osobou	SAK	N	Predkladateľ sa nestotožnil s formulančou zmenou.