DOLOŽKA VPLYVOV INTEGROVANÉHO REGIONÁLNEHO OPERAČNÉHO PROGRAMU 2014 – 2020 NA ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

I. Základné údaje o strategickom dokumente
I.1. Hlavné ciele

Globálnym cieľom Integrovaného regionálneho operačného programu 2014 – 2020 (ďalej len IROP) je podporiť zvýšenie kvality života a zabezpečiť udržateľné poskytovanie verejných služieb s dopadom na vyvážený územný rozvoj, hospodársku, územnú a sociálnu súdržnosť regiónov, miest a obcí.

Stratégia podpory IROP zohľadňuje Stratégiu na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu. Prispieva k plneniu jej priorít a reflektuje nasledovné potreby a výzvy:
-	rozvoj vybraných oblastí/komponentov podmieňujúcich kvalitu života a konkurencieschopnosť v danom území;
-	rozvíjanie/posilňovanie hospodárskej, sociálnej a územnej súdržnosti na regionálnej a subregionálnej úrovni ako predpokladu eliminácie prehlbovania medzi a vnútroregionálnych rozdielov;
prostredníctvom zabezpečenia
-	efektívneho a udržateľného poskytovania verejných služieb, ktoré sú zabezpečované z miestnej a regionálnej úrovne;
-	efektívneho využitia vnútorných zdrojov regiónov s cieľom zvyšovania konkurencieschopnosti a kvality života obyvateľov v mestách a na vidieku ako podmienky udržateľného rastu a vyváženého územného rozvoja.

IROP prispieva k územnému rozvoju a územnej súdržnosti regiónov v zmysle nasledovných priorít a zásad:
-	podpora územne a vecne vhodne zvolených investícií ako  podpora polycentrického a vyváženého územného rozvoja založeného na podpore pólov rastu ako motorov rozvoja v koexistencii so svojím funkčným zázemím;
-	podpora integrovaného rozvoja v mestách a na vidieku; 
-	zlepšenie územného prepojenia pre jednotlivcov, komunity a podniky.

Pri formovaní stratégie IROP sa zohľadňovala okrem sektorovej identifikácie potrieb a výziev (podľa jednotlivých odvetví napr. environmentálne, sociálne, ekonomické a pod)., ktoré sa majú riešiť, aj úloha hlavných aktérov ako nositeľov a realizátorov činností v daných oblastiach na regionálnej a miestnej úrovni (napr. územná miestna a regionálna samospráva, podnikateľský sektor a pod.). Originálna pôsobnosť územnej a regionálnej samosprávy ovplyvňuje regionálny a miestny rozvoj vo svojom záujmovom území v súlade s legislatívou vykonáva zákonom stanovené kľúčové kompetencie v mnohých oblastiach. IROP je teda možné považovať za nástroj podpory opatrení, ktoré sú realizované z miestnej a regionálnej úrovne, t.j. predovšetkým verejných služieb zo strany obcí, miest a vyšších územných celkov.

I.2. Vzťah k iným strategickým dokumentom.

IROP na roky 2014 – 2020 vychádza z nasledujúcich strategických dokumentov:
•	Európa 2020 – udržateľný a inkluzívny rast;
•	Pozičný dokument EK;
•	Odporúčania Rady, ktoré sa týkajú národného programu reforiem Slovenska; 
•	Partnerská dohoda a programy na Slovensku na roky 2014 – 2020;
•	Smernica Rady 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd a Národný program SR pre vykonávanie tejto Smernice;
•	Spoločný strategický rámec a kohézna politika pre roky 2014 – 2020;
•	Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu;
•	Rámcový dohovor OSN o zmene klímy;
•	Národná stratégia trvalo udržateľného rozvoja SR;
•	Regionálna politika SR – podpora rastu a konkurencieschopnosti;
•	Národná stratégia regionálneho rozvoja SR;
•	Stratégia dopravy SR do roku 2020;
•	Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001 v znení KURS 2011;
•	Stratégia výskumu a inovácií pre inteligentnú špecializáciu SR (RIS3);
•	Dopravná politika SR; 
•	Národná stratégia rozvoja cyklistickej dopravy a cykloturistiky SR, 2013;
•	Stratégia deinštitucionalizácie systému sociálnych služieb a národnej starostlivosti v Slovenskej republike, 2011;
•	Národná správa SR o zmene klímy;
•	Koncepcia vodohospodárskej politiky SR do roku 2015;
•	Hodnotenie kvality ovzdušia v SR;
•	Zelená infraštruktúra – zveľaďovanie prírodného kapitálu Európy (materiál EK);
•	Stratégia rozvoja konkurencieschopnosti Slovenska;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Trnavského samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Trenčianskeho samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Nitrianskeho samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Žilinského samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Bratislavského samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Banskobystrického samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Prešovského samosprávneho kraja;
•	Plán hospodárskeho a sociálneho rozvoja Košického samosprávneho kraja;
•	Sektorové operačné programy na programové obdobie 2014 – 2020.

IROP vhodne nadväzuje na vyššie uvedené strategické dokumenty, nadväzuje na ich základné strategické ciele a priority a svojimi opatreniami vytvára rámec pre ich efektívnu implementáciu v jednotlivých regiónoch SR.
II. Opis priebehu prípravy a posudzovania
II.1. Vecný a časový harmonogram prípravy a posudzovania

Popis aktivity	Ukončenie	
začiatok prípravných prác, zber dát	apríl 2013	
rokovania so sociálno-ekonomickými partnermi	priebežne do októbra 2013	
predloženie Oznámenia o strategickom dokumente podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v zmysle neskorších predpisov	Júl 2013	
zabezpečenie vypracovania analytickej a strategickej časti	august 2013	
určenie rozsahu hodnotenia IROP na životné prostredie	september 2013	
vypracovanie Správy o hodnotení vplyvov IROP na životné prostredie podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v zmysle neskorších predpisov	marec 2014	
verejné prerokovanie Správy o hodnotení vplyvov IROP na životné prostredie	apríl 2014	
Spracovanie nezávislého posudku k Správy o hodnotení vplyvov IROP na životné prostredie	apríl 2014	
Záverečné stanovisko podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v zmysle neskorších predpisov	máj 2014	

II.2. Stanoviská predložené k správe o hodnotení strategického dokumentu na vládnej úrovni a ich vyhodnotenie (akceptované, neakceptované).
Doplnené po ukončení procesu SEA

II.3. Informácia o verejnom prerokovaní a jeho závery.
Verejné prerokovanie Správy o hodnotení IROP sa uskutočnilo 03. 04. 2014 v priestoroch Výskumného ústavu pôdoznalectva a ochrany pôdy, Gagarinova 10, 827 13 Bratislava. 

Verejné prerokovanie zahájil Ing. Emil Pícha, CSc., generálny riaditeľ sekcie riadenia programov regionálneho rozvoja, Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. Privítal všetkých prítomných a predstavil zástupcov Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, Ministerstva životného prostredia SR a spracovateľa správy o hodnotení. Následne stručne predstavil zameranie strategického dokumentu, investičné zameranie usporiadané do prioritných osí, konkrétnych cieľov.

RNDr. Ingrid Belčáková, PhD, spracovateľka Správy o hodnotení vplyvov IROP na životné prostredie uviedla základné informácie a výsledky strategického environmentálneho hodnotenia, základnú stratégia IROP, opis prioritných osi, konkrétnych cieľov, aktivít, vzťah IROP k iným strategickým dokumentom a pravdepodobne významné vplyvy na životné prostredie a zdravie. Spracovateľka Správy o hodnotení následne podrobnejšie informovala prítomných o metodike hodnotenia vplyvov na úrovni strategického dokumentu.
Mgr. Zuzana Koločányová, odbor environmentálneho posudzovania, Ministerstvo životného prostredia SR, predstavila celý proces posudzovania vplyvov na životné prostredie IROP. Informovala prítomných, že termín a miesto verejného prerokovania bolo zverejnené na internetovej stránke Ministerstva životného prostredia SR a Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR a v hromadnom informačnom prostriedku s celoštátnym dosahom v súlade so zákonom č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Následne zástupkyňa MŽP SR predstavila harmonogram doterajších krokov procesu SEA strategického dokumentu a krokov, ktoré budú nasledovať po verejnom prerokovaní.
Nikto z prítomných nemal námietky voči výsledkom hodnotenia dokumentovaných v Správe o hodnotení vplyvu na životné prostredie. Jediná otázka, ktorá bola vznesená zo strany prítomných účastníkov bola o poskytnutí korešpondenčnej adresy na zasielanie pripomienok. 
Mgr. Zuzana Koločányová informovala, že zasielanie pripomienok je možné elektronicky ale aj poštou a to na adresu Ministerstva životného prostredia SR, odbor environmentálneho posudzovania, Námestie Ľudovíta Štúra 1, 812 35 Bratislava, e-mail: zuzana.kolocanyova@enviro.gov.sk, a to v termíne do 14. 04. 2014. Všetky spomínané údaje sú zverejnené na stránke Ministerstva životného prostredia SR a Ministerstva pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR. 
Keďže v rámci diskusie neboli vznesené žiadne ďalšie dotazy ústne prerokovanie sa ukončilo. Na záver Ing. Emil Pícha, CSc., generálny riaditeľ sekcie riadenia programov regionálneho rozvoja poďakoval všetkým prítomných za účasť. 
II.4. Stanovisko ministerstva a jeho vyhodnotenie (akceptované, neakceptované).
Doplnené po ukončení procesu SEA

II.5. Rámcový prehľad uplatnených pripomienok s charakteristikou akceptovaných a neakceptovaných pripomienok a dôvodov neakceptácie.
Doplnené po ukončení procesu SEA
III. Zhrnutie hodnotenia vplyvov strategického dokumentu na vládnej úrovni
III.1. Vplyv na zložky životného prostredia.
Celkové hodnotenie vplyvov IROP na zložky životného prostredia vychádza z obsahu, hlavných cieľov, vzťahu k iným relevantným plánom a programom, z významných aspektov súčasného stavu životného prostredia a ich predpokladaného vývoja bez implementácie IROP, z relevantných cieľov ochrany životného prostredia stanovených na európskej úrovni a úrovni SR. Hodnotenie vplyvov na zložky životného prostredia sa opiera aj o spôsob, akým boli tieto ciele zohľadnené pri príprave strategického dokumentu, akým je IROP ako aj z pravdepodobných významných vplyvov na biodiverzitu, živočíchy a rastliny, pôdu, vodu, ovzdušie a klimatické faktory, kultúrne dedičstvo nehmotnej povahy, krajinu ako aj na vzájomné vzťahy medzi týmito faktormi.
Vplyvy na zložky životného prostredia sú priame, nepriame, kumulatívne aj synergické. Majú pozitívny aj negatívny vplyv. Z vykonaného hodnotenia však vyplýva nepochybne pozitívny prínos IROP po jeho celkovej implementácii.

III.2. Vplyv na zdravie obyvateľov.
Podobne, ako pri vplyvoch IROP na zložku životného prostredia, aj vplyvy na zdravie vychádzajú z obsahu, hlavných cieľov, vzťahu k iným relevantným plánom a programom, z významných aspektov súčasného stavu životného prostredia a ich predpokladaného vývoja bez implementácie IROP, z relevantných cieľov ochrany životného prostredia stanovených na európskej úrovni a úrovni SR. Posudzovaný strategický dokument obsahuje návrhy s cieľom zlepšenia aj občianskej infraštruktúry a vybavenosti obcí a miest SR, čím zlepšuje kvalitu životných podmienok občanov SR. Nepriamo tak pozitívne pôsobí na celkový zdravotný stav obyvateľstva. 

III.3. Vplyv na chránené územia [napr. na navrhované chránené vtáčie územia, územia európskeho významu alebo európsku sústavu chránených území (Natura 2000), národné parky, chránené krajinné oblasti, chránené vodohospodárske oblasti].
Hodnotenie vplyvov IROP na navrhované chránené vtáčie územia, územia európskeho významu alebo súvislú európsku sústavu chránených území (Natura 2000) je spracované v podrobnosti zodpovedajúcej predpokladaným vplyvom na strategickej hierarchickej úrovni. Vplyvy na tieto územia je možné hodnotiť iba vo všeobecnej rovine vzhľadom na dosiaľ neznámu presnú lokalizáciu konkrétnych investícií a zariadení. Pozitívne alebo negatívne vplyvy budú závisieť od realizácie jednotlivých opatrení a najmä od ich konkrétneho umiestnenia v krajine.
IROP ako strategický dokument neobsahuje vymedzenie konkrétnych projektov s presne určenou lokalizáciou, preto nebolo možné v rámci jeho strategického environmentálneho hodnotenia vykonať posúdenie podľa čl.6 (3) smernice o biotopoch.
V prípade projektov, u ktorých sa predpokladá významný nepriaznivý stav na chránené územia európskeho významu, bude potrebné vykonať hodnotenie v súlade s čl. 6 (3) smernice o biotopoch a v prípade potreby prijať všetky kompenzačné opatrenia nevyhnutné na zabezpečenie ochrany celkovej spojitosti sústavy Natura 2000 v súlade s čl. 6 (4) smernice o biotopoch.

III.4. Vplyv na životné prostredie presahujúci štátne hranice
Z  hodnotenia vplyvov IROP na životné prostredie vyplynul najmä pozitívny environmentálny prínos po celkovej implementácii. Preto vzhľadom na jednotlivé prioritné osi, je predpoklad, že realizáciou týchto opatrení dôjde vo viacerých zložkách životného prostredia k zlepšeniu životného prostredia nielen v susedných ale aj v iných okolitých štátoch. Okrajovo však môžu byť susedné štáty ako Česká republika, Rakúsko, Maďarsko, Ukrajina, Poľsko ovplyvnené rekonštrukciou regionálnych komunikácií.
Súčasťou IROP sú aj environmentálne prijateľné líniové projekty, ktoré majú svoju cezhraničnú dimenziu. Priame vplyvy na životné prostredie presahujúce štátne hranice sa predpokladajú v lokalitách, kde sa dopravná infraštruktúra pripája na infraštruktúru susediacich krajín. Vzhľadom k tomu, že sa jedná o environmentálne priaznivé, nízkohlukové a nízkouhlíkové dopravné systémy v záujme miestnej mobility, nepredpokladá sa zvýšená tvorba emisií a hluku, je však predpoklad bariérového efektu.
Výskyt potenciálnych cezhraničných vplyvov bude presnejšie identifikovaný na úrovni jednotlivých projektov.
IV. Závery
IV.1. Výsledok procesu posudzovania (odporúčanie, neodporúčanie).
Odporúča sa realizácia IROP.

IV.2. Odporúčaný variant.
Odporúča sa navrhovaný variant IROP.

IV.3. Odôvodnenie bodov 1 a 2.
Pre podrobnejšie hodnotenie vplyvu strategického dokumentu s celoštátnym dosahom bolo okrem dôkladného zhodnotenia nulového variantu (stav, ktorý by nastal, ak by strategický dokument nerealizoval) doporučené hodnotenie vplyvov na životné prostredie navrhovaného variantu IROP.
IV.4. Vyhlásenie sumarizujúce, ako boli začlenené úvahy o environmentálnych aspektoch do strategického dokumentu a ako bola zohľadnená správa o hodnotení strategického dokumentu, ako boli zohľadnené stanoviská verejnosti k správe o hodnotení strategického dokumentu, výsledky uskutočnených konzultácií, dôvody výberu schváleného strategického dokumentu v porovnaní s inými prijateľnými variantmi vrátane návrhu monitoringu a o opatreniach, o ktorých sa rozhodlo v súvislosti s monitoringom.
Environmentálne aspekty sú jedným z kľúčových aspektov IROP a viaceré jeho tematické ciele, investičné priority, prioritné osi a konkrétne ciele sú priamo zamerané na riešenie problémov sociálnych otázok životného prostredia a kultúrnej krajiny.

Stratégia IROP vychádza z filozofie a princípov koncepčných dokumentov na úrovni EÚ a SR v oblasti politiky súdržnosti, a to hlavne v dokumente Európa 2020 – Stratégia na zabezpečenie inteligentného, udržateľného a inkluzívneho rastu, ako aj v Národnom programe reforiem SR, zo záväzkov SR, platných právnych predpisov EÚ a medzinárodných dohovorov v oblasti životného prostredia. Návrh IROP bol vypracovaný v súlade s návrhom Partnerskej dohody Slovenskej republiky na roky 2014 – 2020 ako rámcovým strategickým dokumentom stanovujúcim stratégiu, priority a podmienky na úrovni SR na využívanie Európskych štrukturálnych a investičných fondov efektívnym a účinným spôsobom s cieľom dodržiavať celkovú stratégiu EÚ.

Investičné priority v rámci jednotlivých tematických cieľov reprezentujú zlepšenie kvality životného prostredia a stavu sociálnej infraštruktúry a dopravnej infraštruktúry. Sú zamerané aj na efektívnosť využívania prírodných zdrojov.

Cieľom strategického hodnotenia návrhu IROP z hľadiska jeho predpokladaných vplyvov na životné prostredie bolo posúdiť predpokladané vplyvy tohto strategického dokumentu na životné prostredie a zdravie obyvateľstva a navrhnúť také opatrenia, ktoré budú sprievodné negatívne vplyvy parciálnych aktivít eliminovať a minimalizovať.

Doplnené po ukončení procesu SEA

Verejnosť bola o jednotlivých krokoch procesu posudzovania vplyvov na životné prostredie návrhu IROP informovaná v súlade s ustanoveniami zákona o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, mala možnosť sa vyjadriť k dokumentácii vypracovanej a predkladanej v rámci tohto procesu a aj uplatniť svoje pripomienky. V rámci celého procesu posudzovania bol uplatňovaný aj princíp partnerstva a o jednotlivých krokoch a súvisiacich dokumentoch boli informovaní členovia pracovnej skupiny pre prípravu IROP.

V súvislosti s variantným riešením návrhu IROP, v rozsahu hodnotenia bola stanovená požiadavka posudzovať iba nulový a navrhovaný variant (ako je už uvedené vyššie). Výsledok strategického environmentálneho hodnotenia bol zohľadnený vo výslednom dokumente IROP pred jeho schválením. V procese realizácie IROP bude povinnosťou riadiaceho orgánu zabezpečiť sledovanie a vyhodnocovanie vplyvov schváleného IROP na životné prostredie. K tomuto účelu bude vykonávaný monitoring.