Doložka vybraných vplyvov

A.1. Názov materiálu: Program rozvoja vidieka SR 2014-2020 - návrh
        Termín začatia a ukončenia PPK: súbežne s MPK

A.2. Vplyvy:

	Pozitívne 	Žiadne	Negatívne	
1. Vplyvy na rozpočet verejnej správy
	x		x	
2. Vplyvy na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia?	x			
3, Sociálne vplyvy 
– vplyvy  na hospodárenie obyvateľstva,
-sociálnu exklúziu,
-  rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	x			
4. Vplyvy na životné prostredie	x			
5. Vplyvy na informatizáciu spoločnosti	x			

A.3. Poznámky

A.4. Alternatívne riešenia

A.5. Stanovisko gestorov 

MF SR: sekcia rozpočtovej politiky MF SR ako gestor posudzovania návrhu za oblasť vplyvov na rozpočet verejnej správy a zamestnanosť vo verejnej správe predložilo k návrhu doložky nasledovné zásadné pripomienky:
„Kvantifikácia prostriedkov EÚ a spolufinancovania zo štátneho rozpočtu v roku 2014 nezodpovedá výške alokácií týchto prostriedkov v schválenom rozpočte verejnej správy na rok 2014. V roku 2014 sú pravdepodobne uvedené očakávané odhady čerpania týchto prostriedkov. Alokácia prostriedkov EÚ a spolufinancovania na roky 2015 až 2017 zodpovedá objemu týchto prostriedkov, s ktorými sa v súčasnosti uvažuje v rámci prípravy návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2015 až 2017. V nadväznosti na vyššie uvedené  žiadame prepracovať doložku vybraných vplyvov tak, že v roku 2014 budú uvedené alokácie prostriedkov EÚ a spolufinancovania na program rozvoja vidieka tak, ako sú  rozpočtované v schválenom rozpočte verejnej správy na roky 2014 až 2016. Zároveň žiadame uviesť, z ktorej časti programovej štruktúry kapitoly MPRV SR sa predmetné výdavky budú financovať.
                Upozorňujeme na výšku výdavkov na spolufinancovanie Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020 v roku 2015, pravdepodobne ide o preklep,  žiadame preto v celej analýze vplyvov výšku spolufinancovania v sume „67 351 200“ nahradiť sumou 67 531 200“.“

Predkladateľ uvádza, že uvedené pripomienky v plnej miere akceptoval a v ich zmysle upravil príslušnú doložku vplyvov.	 

MF SR z hľadiska vplyvov materiálu na informatizáciu spoločnosti predložilo pripomienky k analýze vplyvov nasledovnom znení:
„V analýze vplyvov do bodu 6.1. treba doplniť: „Áno, zverejňovaním mien certifikovaných poradcov na webovom sídle poverenej organizácie a zverejňovaním všetkých schválených stratégií rozvoja územia vrátane základných údajov o území MAS a kontaktov na manažérsku kanceláriu MAS  na webovom sídle Národnej siete rozvoja vidieka SR sa zavádzajú nové elektronické služby s úrovňou I (informatívna úroveň).“. Ďalej odporúčam v celom materiály zosúladiť pojmológiu a používať v zmysle prijatých štandardov správny pojem „webové sídlo a webová stránka“ miesto „internetová stránka, web stránka“ atď.“ 

Predkladateľ uvádza, že uvedené pripomienky v plnej miere akceptoval a v ich zmysle upravil príslušnú doložku vplyvov, ako i materiál.	

MH SR neuplatňuje žiadne pripomienky a súhlasí s doložkou vybraných vplyvov.

MPSVR SR súhlasí s doložkou vybraných vplyvov v časti Sociálne vplyvy.

MŽP SR: keďže v súčasnosti prebieha proces posudzovania vplyvov predmetného materiálu na životné prostredie podľa zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie, bez ukončenia ktorého nie je možné doložku vplyvov na životné prostredie vypracovať a keďže podľa jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov má byť v rámci predbežného pripomienkového konania predložená doložka vplyvov na životné prostredie vypracovaná podľa § 17 ods. 14 a prílohy č. 7 zákona č. 24/2006 Z. z., predbežné pripomienkové konanie malo byť spustené až po procese posudzovania vplyvov na životné prostredie.
Vzhľadom k vyššie uvedeným skutočnostiam sa Ministerstvo životného prostredia SR k predloženej doložke vybraných vplyvov nevyjadruje.
Predkladateľ v tejto súvislosti uvádza, že vzhľadom na oneskorené schválenie príslušných nariadení EÚ, od ktorých sa odvíjajú ďalšie usmernenia EK potrebné pre vypracovanie programu, ako i vzhľadom na dátum oficiálneho predloženia Partnerskej dohody SR 2014-2020 na schválenie Európskej komisii (14.2.2014), od ktorého sa v súlade s nariadením EÚ č. 1303/2013 odvíja termín oficiálneho predloženia programu na schválenie Európskej komisii (14.5.2014), nebolo v prípade PRV možné dodržať termíny podľa Jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov.

Vplyvy na rozpočet verejnej správy,
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu

2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu
Tabuľka č. 1 
Vplyvy na rozpočet verejnej správy	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2014	2015	2016	2017	
Príjmy verejnej správy celkom	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	
v tom: za MPRV SR	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	
z toho:  					
- vplyv na ŠR - 1AG1	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	
Výdavky verejnej správy celkom	137 803 267	264 000 000	320 000 000	350 000 000	
v tom: za MPRV SR	137 803 267	264 000 000	320 000 000	350 000 000	
v tom: 
-	1AG1/0CD0101 PRV SR 2014-2020	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	
-	1AG2/0CD0101 PRV SR 2014-2020	34 450 817	67 531 200	81 856 000	89 530 000	
Celková zamestnanosť 	0	0	0	0	
- z toho vplyv na ŠR 	0	0	0	0	
Financovanie zabezpečené v rozpočte	137 803 267	264 000 000	320 000 000	350 000 000	
v tom: za MPRV SR*
v tom:
1AG1/0CD0101 PRV SR 2014-2020
1AG2/0CD0101 PRV SR 2014-2020
 	137 803 267

103 352 450        34 450 817	264 000 000
                  196 468 800      67 531 200	320 000 000
                 238 144 000     81 856 000	350 000 000
            260 470 000  89 530 000	
*rok 2014 zabezpečený, roky 2015 – 2017  požadované v rámci návrhu rozpočtu kapitoly MPRV SR

2.2. Financovanie návrhu
Tabuľka č. 2
Financovanie	Vplyv na rozpočet verejnej správy (v eurách)	
	2014	2015	2016	2017	
Celkový vplyv na rozpočet verejnej správy ( - príjmy, + výdavky)	34 450 817	67 531 200	81 856 000	89 530 000	
  z toho vplyv na ŠR	34 450 817	67 531 200	81 856 000	89 530 000	
  financovanie zabezpečené v rozpočte 	34 450 817	67 531 200	81 856 000	89 530 000	
  ostatné zdroje financovania	0	0	0	0	
Rozpočtovo nekrytý vplyv / úspora	0	0	0	0	

Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy:
Programový dokument Program rozvoja vidieka SR 2014 – 2020 (ďalej len „program“) je pripravovaný na základe legislatívnych materiálov EÚ, a to najmä nariadení (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV,  č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach Európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), návrhmi delegovaného nariadenia a implementačného nariadenia Komisie, ktorým sa ustanovujú jednotné pravidlá uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 a č. 1306/2013 o financovaní, riadení a monitorovaní spoločnej poľnohospodárskej politiky. Rozpočet programu tvorí časť financovaná z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka ako aj príslušná časť spolufinancovania zo štátneho rozpočtu. Výška rozpočtových alokácií na jednotlivé roky vychádza z odhadov čerpania výdavkov programu, pričom na rok 2014 je zabezpečená v schválenom rozpočte kapitoly MPRV SR, a na roky 2015 – 2017 je rozpočtovou kapitolou MPRV SR požadovaná.

2.3. Popis a charakteristika návrhu

2.3.1. Popis návrhu:

Program rozvoja vidieka SR 2014 – 2020 je základný dokument, prostredníctvom ktorého sa Slovenskej republike (ďalej len „SR“) bude poskytovať finančná pomoc na rozvoj poľnohospodárstva, potravinárstva, lesného hospodárstva a vidieka z Európskeho poľnohospodárskeho fondu pre rozvoj vidieka (ďalej len „EPFRV“).
EPFRV prispieva k stratégii Európa 2020 tým, že poskytuje finančnú podporu na udržateľný rozvoj vidieka, čím dopĺňa ostatné nástroje spoločnej poľnohospodárskej politiky, politiky súdržnosti a spoločnej rybárskej politiky. Prispieva k rozvoju pôdohospodárstva, aby bolo územne aj environmentálne vyváženejšie, odolnejšie voči klimatickej zmene, konkurencie schopné a inovatívne. Taktiež prispieva k rozvoju vidieka.
Z hľadiska celkového rámca spoločnej poľnohospodárskej politiky podpora rozvoja vidieka prispieva k zvýšeniu konkurencieschopnosti pôdohospodárstva; udržateľnému obhospodarovaniu prírodných zdrojov a k činnostiam súvisiacim so zmenou klímy a k vyváženému územnému rozvoju vidieka vrátane tvorby a udržania zamestnanosti.
Program je dokumentom národného charakteru, ktorý vykonáva politiku rozvoja vidieka v SR prostredníctvom súboru opatrení zoskupených okolo 6 priorít rozvoja vidieka, ktoré vyplývajú priamo z nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. Rozpočet programu je 2 078 982 018,25 EUR verejných zdrojov na 7 rokov, z toho 1 545 272 844 EUR predstavuje príspevok EÚ a 533 709 174,25 príspevok štátneho rozpočtu.
Východiskom pre vypracovanie programu je Koncepcia rozvoja pôdohospodárstva SR na roky 2013-2020, Pozičný dokument Európskej komisie, vyhodnotenie dotazníka k PRV SR 2014-2020. Pri návrhu jednotlivých činností, ktoré by mali byť podporené v programovacom období  2014 – 2020, sa vychádzalo aj z objemu finančných prostriedkov vyčlenených pre SR z EPFRV (zníženého o presun do priamych platieb),  relevantných požiadaviek sociálno-ekonomických partnerov, z vývoja implementácie súčasného Programu rozvoja vidieka SR 2007 - 2013, ako i z podmienok vyplývajúcich z novej právnej úpravy EÚ pre oblasť rozvoja vidieka (ustanovenia nariadenia (EÚ) č. 1305/2013 o povinnom minimálnom vyčlenení prostriedkov na určité opatrenia).
Riadiacom orgánom pre program bude MPRV SR. Finančná pomoc konečným prijímateľov v rámci programu bude vyplácaná prostredníctvom Pôdohospodárskej platobnej agentúry. 
.......................................................................................................................................................

2.3.2. Charakteristika návrhu podľa bodu  2.3.2. Metodiky :

       zmena sadzby
       zmena v nároku
       nová služba alebo nariadenie (alebo ich zrušenie)
       kombinovaný návrh
  X  iné 

2.3.3. Predpoklady vývoja objemu aktivít:

Netýka sa Programu rozvoja vidieka SR 2014 – 2020.

2.3.4. Výpočty vplyvov na verejné financie

Údaje uvedené v tabuľkách č. 1,2,4 a 5 si MPRV SR uplatnilo resp. uplatňuje v rámci návrhov východísk rozpočtu verejnej správy na príslušné roky. Údaje o predpokladanom čerpaní výdavkov programu budú aktualizované podľa požiadaviek a termínov MF SR v súvislosti s prípravou rozpočtu verejnej správy v príslušných rozpočtových rokoch. Rozdelenie výdavkov medzi bežné a kapitálové je v súčasnom štádiu príprav programu indikatívne a môže sa v budúcnosti modifikovať.

Tabuľka č. 4 

Príjmy (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Daňové príjmy (100)1					 	
Nedaňové príjmy (200)1					 	
Granty a transfery (300)1	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	 	
v tom: 341 Prostriedky EÚ	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000		
Príjmy z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (400)	 	 	 	 	 	
Prijaté úvery, pôžičky a návratné finančné výpomoci (500)	 	 	 	 	 	
Dopad na príjmy verejnej správy celkom	103 352 450	196 468 800	238 144 000	260 470 000	 	
1 –  príjmy rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

 Tabuľka č. 5 

Výdavky (v eurách)	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Bežné výdavky (600)	137 803 267	210 000 000	240 000 000	262 500 000	 	
  Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)		900 000	2 275 000	2 275 000	 	
  Poistné a príspevok do poisťovní (620)		600 000	1 225 000	1 225 000	 	
  Tovary a služby (630)2					 	
  Bežné transfery (640)2	137 803 267	208 500 000	236 500 000	259 000 000	 	
  Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi, pôžičkami a NFV (650)2						
Kapitálové výdavky (700)		54 000 000	80 000 000	87 500 000	 	
  Obstarávanie kapitálových aktív (710)2		3 000 000	4 500 000	4 500 000	 	
  Kapitálové transfery (720)2		51 000 000	75 500 000	83 000 000	 	
Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)	 	 	 	 	 	
Dopad na výdavky verejnej správy celkom	137 803 267	264 000 000	320 000 000	350 000 000	 	
  z toho výdavky na ŠR	34 450 817	67 531 200	81 856 000	89 530 000		
        Bežné výdavky (600) 	34 450 817	53 754 800	61 392 000	67 095 000		
                Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)		375 000	875 000	875 000		
        Kapitálové výdavky (700)		13 776 400	20 464 000	22 365 000		
        Výdavky z transakcií s finančnými aktívami a finančnými pasívami (800)						
2 –  výdavky rozpísať až do položiek platnej ekonomickej klasifikácie

                 Tabuľka č. 6 

Zamestnanosť	Vplyv na rozpočet verejnej správy	poznámka	
	2014	2015	2016	2017		
Počet zamestnancov celkom*	-	-	-	-	 	
   z toho vplyv na ŠR	-	-	-	-		
Priemerný mzdový výdavok (v eurách)*	-	-	-	-	 	
   z toho vplyv na ŠR	-	-	-	-	 	
Osobné výdavky celkom (v eurách)	-	-	-	-	 	
Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania (610)* 	-	-	-	-	 	
   z toho vplyv na ŠR	-	-	-	-	 	
Poistné a príspevok do poisťovní (620)*	-	-	-	-	 	
   z toho vplyv na ŠR	-	-	-	-	 	
						
Poznámky:						
Priemerný mzdový výdavok je tvorený podielom mzdových výdavkov na jedného zamestnanca na jeden kalendárny mesiac bežného roka		
Poistné tvorí podiel mzdových výdavkov, pričom za organizácie v pôsobnosti kapitol štátneho rozpočtu, s výnimkou prenesených kompetencií výkonu štátnej správy, pre zamestnancov štátnej služby a zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme predstavuje  34,95 %,  pre policajtov, profesionálnych vojakov, colníkov, hasičov vrátane horskej záchrannej služby predstavuje 33,2 %.  Pre ostatné subjekty verejnej správy vrátane prenesených kompetencií výkonu štátnej správy poistné tvorí podiel zodpovedajúci  35,2 %.	
Kategórie 610 a 620 sú z tejto prílohy automaticky prenášané do príslušných kategórií prílohy „výdavky“				
* počet zamestnancov,  mzdy a poistné rozpísať podľa spôsobu odmeňovania (napr. policajti, colníci ...)

Vplyvy na podnikateľské prostredie
Vplyvy na podnikateľské prostredie	

3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?	Podnikateľské subjekty v poľnohospodárstve, potravinárstve, lesníctve, akvakultúre a mikro a malé podniky vo vidieckych oblastiach: cca 10 000 subjektov vrátane malých podnikov vo vidieckych oblastiach. 	

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?
	Prínosy: podpora v rámci PRV má rôzny charakter:
•	kompenzačné platby pre poľnohospodárske podniky:
•	hospodáriace v horších prírodných podmienkach s cieľom zabrániť ďalšiemu opúšťaniu pôdy;
•	uplatňujúce poľnohospodársku prax, ktorá prispieva k zmierňovaniu zmeny klímy a prispôsobovaniu sa tejto zmene a ktorá je zlučiteľná s ochranou a zlepšovaním životného prostredia, krajiny a jej charakteristík, prírodných zdrojov, pôdy a genetickej rozmanitosti;
•	za ekologické obhospodarovanie pôdy, ktoré má jeden z najväčších vplyvov na ochranu biodiverzity;
•	za zavádzanie chovných postupov vedúcich k zlepšeniu životných podmienok zvierat;
•	hospodáriace v oblastiach NATURA 2000.
•	kompenzačné platby pre súkromných vlastníkov lesa v oblastiach NATURA 2000. 
•	investičná podpora a nefinančná podpora (odborné poradenstvo a vzdelávanie)  pre poľnohospodárske, potravinárske a lesné podniky s cieľom zvýšiť ich konkurencieschopnosť poľnohospodárskych, potravinárskych a lesníckych subjektov;
•	paušálna platba na začatie podnikania pre mladých samostatne hospodáriacich roľníkov a malé poľnohospodárske podniky za účelom generačnej obnovy slovenského poľnohospodárstva;
•	paušálna platba na zakladanie skupín a organizácií poľnohospodárskych podnikov za účelom spoločného efektívnejšieho odbytu poľnohospodárskej produkcie;
•	podpora zakladania vzájomných fondov poľnohospodárskych podnikov za účelom vyplácania kompenzácie za straty, ktoré utrpia v dôsledku nepriaznivých poveternostných udalostí, vypuknutia chorôb zvierat alebo rastlín, zamorenia škodcami alebo environmentálnych nehôd s cieľom pomôcť poľnohospodárskym podnikom pri riešení najčastejších rizík, ktorým čelia.
•	finančná podpora podnikateľských subjektov vo vidieckych oblastiach metódou LEADER. 

Intenzita podpory podnikov buď vychádza priamo z nariadenia (EÚ) č. 1305/2013, resp. bude v súlade s legislatívou EÚ v oblasti štátnej pomoci.
Predpokladaná výška prínosov: 2 078 982 018,25 €.
Náklady – spolufinancovanie podpory zo štátneho rozpočtu 533 709 174,25 €.	
3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?	Realizácia PRV neprinesie dodatočné administratívne náklady pre podniky.	

3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)	Navrhovaný materiál neupravuje podmienky pre vstup na trh, podmienky pre správanie sa na trhu a neupravuje ani podmienky, ktoré by viedli k zmenám v štruktúre trhu. 	

3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?
	·	zvýšenie konkurencieschopnosti poľnohospodárskych, potravinárskych a lesných podnikov,
·	zvýšenie/udržanie zamestnanosti na vidieku,
·	generačná obnova poľnohospodárskeho sektora; 
·	zvýšenie potravinovej sebestačnosti SR;
·	ekonomický rozvoj vidieka.	

Sociálne vplyvy -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť  a na zamestnanosť
Sociálne vplyvy predkladaného materiálu -  vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť	
4.1. Identifikujte vplyv na hospodárenie   domácností a špecifikujte ovplyvnené skupiny domácností, ktoré budú pozitívne/negatívne ovplyvnené.  	Materiál bude mať pozitívny vplyv na príjmy domácností vo forme zvýšenia/udržania zamestnanosti v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva, lesného hospodárstva a vidieckej ekonomiky.	
Kvantifikujte: 	Na úrovni strategického materiálu nie je možné kvantifikovať objem príjmov resp. výdavkov za jednotlivé skupiny domácnosti, ktoré budú ovplyvnené podporou v rámci predkladaného materiálu.	
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov            na priemerného obyvateľa		
- Rast alebo pokles príjmov/výdavkov                  za jednotlivé ovplyvnené  skupiny domácností
- Celkový počet obyvateľstva/domácností ovplyvnených predkladaným materiálom		
		
4.2. Zhodnoťte kvalitatívne (prípadne kvantitatívne) vplyvy na prístup k zdrojom, právam, tovarom a službám u jednotlivých ovplyvnených skupín obyvateľstva.	Materiál zahŕňa podporu aktivít, prostredníctvom ktorých sa:
-	rozšíri prístup k zamestnaniu pre dlhodobo nezamestnaných a rizikové skupiny nezamestnaných; 
-	uľahčí prístup k podnikaniu pre mladých ľudí v poľnohospodárskom sektore;
-	uľahčí prístup k odbornému vzdelávaniu a poradenstvu pre mladých začínajúcich podnikateľov v poľnohospodárskom sektore;
-	rozšíria možnosti v oblasti poskytovania služieb pre cieľovú skupinu: deti, seniori a občania so zníženou schopnosťou pohybu, a to podporou investícií, ktoré prispievajú k rekonvalescencii, lepšiemu začleneniu do spoločenského života, zvýšeniu motoriky cieľovej skupiny; 
-	zlepší prístup vidieckeho obyvateľstva k miestnym základným službám, čo sa odrazí na zvýšení kvality života na vidieku.	
4.3.  Zhodnoťte vplyv na rovnosť príležitostí:
Zhodnoťte vplyv na rodovú rovnosť.	 Nemá vplyv.	
4.4. Zhodnoťte vplyvy na zamestnanosť.

Aké sú  vplyvy na zamestnanosť ?
Ktoré skupiny zamestnancov budú ohrozené schválením predkladaného materiálu ?
Hrozí v prípade schválenia predkladaného materiálu hromadné prepúšťanie ?	Materiál zahŕňa podporu aktivít, prostredníctvom ktorých sa vytvárajú podmienky na zvýšenie/udržanie zamestnanosti v sektore poľnohospodárstva, potravinárstva, lesného hospodárstva a vidieckej ekonomiky, a to formou:
-	podpory investícií do týchto sektorov; 
-	podpory na začatie podnikania pre mladých ľudí v poľnohospodárskom sektore a pre poľnohospodárske mikropodniky;
-	kompenzačných platieb pre poľnohospodárov hospodáriacich v oblastiach s prírodnými alebo inými špecifickými znevýhodneniami;
-	podpory miestneho rozvoja metódou LEADER. 
Prínos v zamestnanosti očakávame aj ako sekundárny účinok podpory investícií najmä do tých odvetví v poľnohospodárstve, ktoré sú náročnejšie na pracovnú silu a riadenie v podniku (živočíšna výroba a špecializovaná rastlinná výroba).
Očakáva sa, že v dôsledku podpory investícií do nepoľnohospodárskych činností a podpory miestneho rozvoja metódou LEADER sa vytvorí 1020 pracovných miest. 	

Doložka vplyvov strategického dokumentu s celoštátnym dosahom
na životné prostredie

I. Základné údaje o strategickom dokumente Program rozvoja vidieka SR 2014-2020 – návrh (ďalej len „PRV 2014-2020“)

1. Hlavné ciele.
Hlavným cieľom PRV 2014-2020 je podporovať konkurencieschopnosť poľnohospodárstva, zabezpečovať udržateľné hospodárenie s prírodnými zdrojmi a zabezpečiť  opatrenia v oblasti klímy a dosiahnuť vyvážený územný rozvoj vidieckych hospodárstiev a komunít vrátane vytvárania a udržiavania pracovných miest. 

2. Vzťah k iným strategickým dokumentom.
Stratégia PRV 2014-2020 vychádza z priorít stagnovaných v koncepčných dokumentoch na národnej úrovni najmä z Koncepcie rozvoja pôdohospodárstva SR na roky 2013-2020 , Akčného plánu rozvoja pôdohospodárstva SR na roky 2014-2020, Partnerska dohoda ako aj na úrovni Európskej únie konkrétne dokument Európa 2020, Pozičný dokument Európskej komisie,  platné normy s nariadením (EÚ) č. 1305/2013 o podpore rozvoja vidieka prostredníctvom EPFRV, nariadením (EÚ) č. 1303/2013 o spoločných ustanoveniach Európskych štrukturálnych a investičných fondov (EŠIF), návrhmi delegovaného nariadenia a implementačného nariadenia Komisie, ktorým sa ustanovujú jednotné pravidlá uplatňovania nariadenia (EÚ) č. 1305/2013. 
Ku koncepčným dokumentom na národnej úrovni, ktoré tvorili východiská pri príprave PRV 2014-2020 patria okrem iných aj návrh Národného akčného plánu pre energiu z obnoviteľných zdrojov, Koncepcia využitia poľnohospodárskej a lesníckej biomasy na energetické účely (2004,) Stratégia informatizácie spoločnosti na roky 2009 – 2013, Koncepcia vodohospodárskej politiky Slovenskej republiky do roku 2015, Stratégia rozvoja lesníctva do roku 2025, Akčný plán Národného lesníckeho programu Slovenskej republiky (2008), Zásady štátnej pôdnej politiky (2001), Energetická politika SR, MH SR, v zmysle UV č. 29/2006 (na 25 rokov), Koncepcia využívania obnoviteľných zdrojov energie SR (2002). 

II. Opis priebehu prípravy a posudzovania
1.	Vecný a časový harmonogram prípravy a posudzovania.
Vypracovanie PRV SR 2014-2020 zabezpečilo Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR
(sekcia rozvoja vidieka a priamych platieb) ako budúci riadiaci orgán PRV 2014-2020.
•	21.februára 2014 sekcia rozvoja vidieka a priamych platieb MPRV SR  ako rezortný orgán podľa § 3 písm. i) zákona č. 24/2006 Z.z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov predložil  podľa  § 17 ods. 3 zákona o posudzovaní vplyvov  na ŽP  príslušnému orgánu podľa § 3 písm. h) zákona o posudzovaní vplyvov  na ŽP, ktorým je Ministerstvo životného prostredia SR, sekcia environmentálneho hodnotenia a riadenia  oznámenie o strategickom dokumente s celoštátnym dosahom  návrhu Programu rozvoja vidieka na programové obdobie 2014-2020.
•	Dňa 26.februára 2014 bolo oznámenie zverejnené na webovom sídle MPRV SR www.mprv.sk v sekcii rozvoj vidieka a na webovom sídle MŽP SR www.enviroportal.sk , pričom oznam o jeho zverejnení bol zároveň uverejnený v hromadnom informačnom prostriedku s celoštátnym dosahom (denníku SME).Stanoviská verejnosti k oznámeniu o strategickom dokumente s celoštátnym dosahom  návrhu Programu rozvoja vidieka na programové obdobie 2014-2020 bolo možné predkladať najneskôr do 20.marca 2014.
•	V období od 5. do 20 marca 2014 bolo možné na základe predchádzajúceho oznámenia o strategickom dokumente s celoštátnym dosahom  návrhu Programu rozvoja vidieka na programové obdobie 2014-2020 predkladať na odbor environmentálneho posudzovania stanoviská. 
•	v súčasnosti sa pripravuje správa o hodnotení strategického  dokumentu „Program rozvoja vidieka na programové obdobie 2014-2020“ (ďalej len „správa o hodnotení“), ktorú pripravuje odborne spôsobilá osoba zapísaná v zozname odborne spôsobilých osôb na posudzovanie vplyvov na životné prostredie podľa vyhlášky MŽP SR č. 113/2006 Ústav krajinnej ekológie SAV. 

V  apríli 2014 bude pokračovať proces posúdenia strategického dokumentu PRV 2014-2020 v súlade s ustanoveniami zákona o posudzovaní vplyvov na ŽP.

2.	Stanoviská predložené k správe o hodnotení strategického dokumentu na vládnej úrovni a ich vyhodnotenie (akceptované, neakceptované).
Bude doplnené po vyhodnotení pripomienok v súlade s procesom vypracovania hodnotenia.

3.	Informácia o verejnom prerokovaní a jeho závery.
Verejné prerokovanie strategického dokumentu sa plánuje na 18. týždeň.

4.	Stanovisko ministerstva a jeho vyhodnotenie (akceptované, neakceptované).
Bude vypracovaný následne po skončení verejného prerokovania  správy o hodnotení strategického dokumentu PRV SR 2014-2020 a návrhu PRV SR 2014-2020 – návrh.

5.	Rámcový prehľad uplatnených pripomienok s charakteristikou akceptovaných a neakceptovaných pripomienok a dôvodov neakceptácie.
Bude doplnené po vyhodnotení pripomienok.

III. Zhrnutie hodnotenia vplyvov strategického dokumentu na vládnej úrovni
Z dôvodu neukončeného procesu hodnotenia je uvedené čiastkové hodnotenie predpokladaných  priamych a nepriamych vplyvov na ŽP.  

1.	Vplyv na zložky životného prostredia.
Vzhľadom k tomu, že PRV 2014-2020  je ťažiskovo zameraný na presadenie a zabezpečenie trvalo udržateľného rozvoja slovenského vidieka v súvislosti s implementáciou PRV 2014-2020  treba očakávať najmä pozitívne priame aj nepriame vplyvy na životné prostredie. Pravdepodobnosť výskytu negatívnych vplyvov je minimálna. Pri navrhovaní konkrétnych opatrení sa uprednostňovali   opatrenia a aktivity s viacnásobným účinkom k ochrane životného prostredia. V súvislosti s realizáciou dokumentu možno očakávať nasledovné  vplyvy:
Ochrana ovzdušia a klimatické zmeny
Realizácia PRV 2014-2020  výraznou mierou prispeje k znižovaniu negatívnych vplyvov klimatickej zmeny na prostredie a prispôsobovaniu sa ich vplyvom, najmä k zníženiu tvorby emisií skleníkových plynov (zníženie emisií z poľnohospodárstva prostredníctvom podpory investícií zameraných na odstraňovanie nedostatkov v oblasti manipulácie a uskladňovania organických hnojív a exkrementov hospodárskych zvierat,  zvýšením využívania odpadovej biomasy a exkrementov živočíšneho pôvodu a pod.). Za nosné programové aktivity, ktoré  môžu výraznou mierou prispieť k znižovaniu vplyvu klimatickej zmeny a prispôsobovaniu sa jej vplyvom možno považovať investovanie do moderných, materiálovo a energeticky úsporných a environmentálne priaznivých technológií, investície do zlepšenia efektívnosti závlahových systémov, investície do zlepšenia využitia odpadov v poľnohospodárstve, investície do zlepšenia uskladnenia organických látok na skládkach, investície do tvorby a využitia OZE, investície do zníženia spotreby energie, investície týkajúce sa zlepšenia hydromelioračnej a lesnej infraštruktúry, investície do malých vodných nádrží v lesoch, investície do spoločných zariadení budovaných na základe projektov pozemkových úprav.  K lepšej sekvestrácii uhlíka v krajine prispejú aj opatrenia súvisiace so zlepšením zdravotného stavu lesov a hospodárenia na pôde.
Pri realizácii investičných zámerov je určité riziko negatívneho zásahu do životného prostredia toto sa však dá eliminovať dôsledným posudzovaním zámerov stavieb a činností na životné prostredie podľa zákona č. 24/2006 Z.z.  a následnou realizáciou navrhnutých opatrení.

Ochrana pôdy
V oblasti pôd, navrhované opatrenia prispejú k efektívnemu a racionálnemu využívaniu pôdnych zdrojov ako i k ochrane ich kvalitatívnych i kvantitatívnych vlastností a následne k ochrane úrodnosti pôdy. V rámci PRV 2014-2020 sa budú podporovať najmä spôsoby využívania pôdy zabraňujúce erózii, opatrenia podporujúce zachovanie a zvýšenie obsahu humusu, formy hospodárenia, ktoré sú šetrné voči poľnohospodárskej pôde a opatrenia na zachovávanie trávnych porastov. Na ochranu pred prírodnými rizikami budú implementované projekty pozemkových úprav, ktoré zabezpečia nové funkčné usporiadanie krajiny z vodohospodárskeho, protierózneho a ekologického hľadiska. Prispejú k zamedzeniu zrýchleného odtoku a odnosu  úrodnej pôdy, k zlepšeniu vodného režimu v krajine a tiež k zvýšeniu  ekologickej stability krajiny. 
Podpora šetrných spôsobov obhospodarovania pôdy minimalizuje kontamináciu zložiek životného prostredia  a prispieva k zachovaniu prírodného stavu a kvality pôdy a vody a prispievajú taktiež k akumulácii organickej pôdnej hmoty a sekvestrácii uhlíka v pôde.
K podpore ochrany pôdnych zdrojov prispeje aj realizácia viacerých navrhovaných investičných opatrení. Funkčné hydromelioračné zariadenia predstavujú významný prvok intenzifikácie využitia pôdy a prispievajú k zabezpečeniu optimálneho vodného režimu pôd vzhľadom k prebiehajúcej klimatickej zmene. Opatrenia podporujú investičné aktivity a obhospodarovanie pôdy aj tým, že objasnia nájomné vzťahy a umožňujú obhospodarovateľom plnú disponibilitu s pôdou  môžu prispieť k zamedzeniu pustnutia krajiny.

Ochrana vodných zdrojov
V oblasti vôd v súvislosti s realizáciou PRV 2014-2020  možno očakávať pozitívne vplyvy, ktorými sú najmä šetrenie vodných zdrojov zvýšenou účinnosťou využitia vody v poľnohospodárstve v dôsledku zavádzanie nových technológií alebo redukciu znečistenia vodných zdrojov zvýšením efektívnosti využívania priemyselných, organických hnojív a chemických látok na ochranu rastlín. 
K hlavným nástrojom minimalizujúcim zaťažovanie vôd cudzorodými látkami patria udržateľné systémy hospodárenia na pôde zamerané na  hospodárenie s hnojivami, manažment hospodárenia s vodou a manažment protieróznej ochrany,  stabilizáciu vodného režimu poľnohospodárskej krajiny ako jedného z adaptačných mechanizmov voči prebiehajúcej klimatickej zmene v dôsledku rekonštrukcie závlahových a odvodňovacích systémov,  zabezpečenie optimálneho vodného režimu pôd efektívnou reguláciou zadržiavania a odtoku vody z poľnohospodárskej krajiny s využitím hydromelioračných opatrení, zabezpečenie ochrany poľnohospodárskej pôdy a priľahlej krajiny (aj obcí) pred nepriaznivými účinkami povodní - navrhnuté protierózne a vodohospodárske opatrenia (pozemkové úpravy, agroenvironmentálno-klimatické  opatrenie) zamedzujú zrýchlenému odtoku vody z krajiny a predstavujú významné protipovodňové opatrenia. Podobne preventívne opatrenia investičného charakteru na odvodňovacích kanáloch a na ich zariadeniach prispejú k protipovodňovej ochrane. Podpora protipovodňových opatrení na horských tokoch (hradenie bystrín), zabezpečuje zachytávanie zrážok na horných úsekoch týchto tokov pred ich  dosiahnutím intravilánov obcí.  

Ochrana lesných zdrojov
Realizácia opatení PRV 2014-2020  v oblasti lesných zdrojov prispeje k zlepšeniu zdravotného stavu lesov postihnutých prírodnými katastrofami (biotický škodcovia, veterné kalamity) s následným zlepšením sekvestrácie uhlíka, revitalizácii, zmene druhového zloženia lesov smerom k stabilnejším a odolnejším spoločenstvám reflektujúcim trendy klimatickej zmeny (zmena rozloženia zrážok a zvýšenie priemerných ročných teplôt), k podpore udržateľného obhospodarovania lesov, k implementácii šetrných spôsobov ťažby a obhospodarovania lesa s dôrazom na zachovanie a ochranu mimoprodukčných funkcií lesa  (posilnenie ochrannej funkcie lesov)  a trvalej produkcie drevnej hmoty, k prevencii a k obnove lesných ekosystémov po prírodných  pohromách a katastrofách ako aj k protipožiarnej ochrane lesov vykonávaním preventívnych protipovodňových opatrení v podobe objektov hradenia bystrín, ktoré zároveň  plnia okrem protipovodňového účelu aj úlohu zásobníkov vody pre protipožiarnu ochranu lesa.

Ochrana biodiverzity a krajiny
V oblasti biodiverzity v PRV 2014-2020 sa dôraz  kladie na zabezpečenie integrity, súdržnosti a prepojiteľnosti siete Natura 2000; ochranu a obnovu biodiverzity a ekosystémových služieb v rámci vidieka; zlučiteľnosť vývoja regiónov a území s ochranou biodiverzity; zníženie neželaných dôsledkov súvisiacich s invazívnymi cudzokrajnými druhmi. Navrhované opatrenia prispejú nielen k zvýšeniu druhovej diverzity poľnohospodárskej krajiny a ochrane habitatov voľne žijúcich rastlín a živočíchov, obnove a zachovaniu biologickej diverzity vrátane lokalít sústavy Natura 2000 a krajinných oblastí Európy, ale aj k  ochrane biotopov poloprírodných a prírodných trávnych porastov a k podpore poľnohospodárskej činnosti s vysokou prírodnou hodnotou. V oblasti ochrany a tvorby krajiny PRV 2014-2020  pomôže zabezpečiť  charakter a diverzitu krajiny aj pokračovanie poľnohospodárstva v znevýhodnených oblastiach prostredníctvom zachovania a podpory udržateľných systémov hospodárenia, ktoré rešpektujú ochranu životného prostredia a charakter krajiny. 

2.	Vplyv na zdravie obyvateľov.
Z analýzy a komparácií zdravotného stavu obyvateľov Slovenskej republiky a ostatných štátov EÚ vyplýva, že medzi tri najčastejšie príčiny úmrtnosti v Slovenskej republike patria kardiovaskulárne ochorenia, onkologické ochorenia a vonkajšie príčiny ochorení.
V súvislosti s hodnotením vplyvu realizácie stratégie obsiahnutej v programovom dokumente na zdravie a životné prostredie je potrebné brať do úvahy predovšetkým zdravotné riziká spojené s kvalitou a znečisťovaním životného prostredia, spôsobom života, prístupnosťou sociálnej a environmentálnej infraštruktúry, bezpečnosťou potravín, produkciou alergénov. 
Posudzovaný PRV 2014-2020  obsahuje návrhy s cieľom zlepšenia environmentálnej kvality prostredia vo vidieckom priestore, zlepšenia  kvality poľnohospodárskej produkcie, ako základu potravinového reťazca, skvalitnenia environmentálnej infraštruktúry (najmä v oblasti vody a produkcie obnoviteľných zdrojov energie ale aj v otázkach minimalizácie a zhodnocovania odpadov) vo vidieckom priestore SR, čím zlepšuje kvalitu životných podmienok občanov SR. PRV 2014-2020tak nepriamo  pozitívne pôsobí na celkový zdravotný stav obyvateľstva. 

3.	Vplyv na chránené územia [napr. na navrhované chránené vtáčie územia, územia európskeho významu alebo európsku sústavu chránených území (Natura 2000), národné parky, chránené krajinné oblasti, chránené vodohospodárske oblasti].
Jednou z priorít PRV 2014-2020 je: „Obnovovať, chrániť a posilňovať ekosystémy závislé na poľnohospodárstve“. Dôležitou súčasťou priority je aj zastavenie poklesu vzácnych stanovíšť voľne žijúcich druhov rastlín a živočíchov, a to hlavne v územiach sústavy NATURA 2000. 
PRV 2014-2020  je  teda ťažiskovo sústredený na zachovanie biodiverzity, ochranu a efektívne využívanie prírodných zdrojov a zmiernenie klimatickej zmeny s cieľom optimalizácie vzťahu prírodného prostredia a produkcie v sektore poľnohospodárstva a lesného hospodárstva. 
Realizáciou PRV 2014-2020 sa prispeje k zachovaniu biodiverzity najmä prostredníctvom zavádzania šetrných ekologických poľnohospodárskych a lesohospodárskych postupov k životnému prostrediu a tiež environmentálnym manažmentom území s vysokou prírodnou hodnotou, obnovou  potenciálu poľnohospodárskej výroby a obnovou lesných ekosystémov zničených prírodnými katastrofami a katastrofickými udalosťami a zavedením vhodných preventívnych opatrení ako i aktivitami realizovanými v rámci opatrenia NATURA 2000.  
Ďalším dôležitým cieľom v rámci PRV 2014-2020 je harmonizácia poľnohospodárskych a lesohospodárskych činností s ochranou prírodných biotopov a biotopov blízkych prírodným. V rámci implementácie PRV 2014-2020   sa predpokladá  aj so vzdelávaním, poradenstvom, zvyšovaním povedomia verejnosti a podporou zainteresovaných skupín v environmentálnej oblasti.
Vzhľadom k týmto skutočnostiam,  možno konštatovať, že úspešná implementácia PRV 2014-2020 bude mať  predpoklad pozitívneho vplyvu PRV 2014-2020  na ochranu prírody, ochranu biodiverzity a tak aj na chránené územia. 

4.	Vplyv na životné prostredie presahujúci štátne hranice.
Nepredpokladajú sa vplyvy presahujúce štátne hranice.

IV. Závery
1.	Výsledok procesu posudzovania (odporúčanie, neodporúčanie).
2. Odporúčaný variant.
3. Odôvodnenie bodov 1 a 2.
Záverečné zhodnotenie strategického dokumentu PRV SR 2014-2020 sa predpokladá v 20. týždni.

Vplyvy na informatizáciu spoločnosti
Budovanie základných pilierov informatizácie		
Obsah		
6.1. Rozširujú alebo inovujú  sa existujúce alebo vytvárajú sa či zavádzajú  sa nové elektronické služby?
(Popíšte ich funkciu a úroveň poskytovania.)	Áno, zverejňovaním mien certifikovaných poradcov na webovom sídle poverenej organizácie a zverejňovaním všetkých schválených stratégií rozvoja územia vrátane základných údajov o území MAS a kontaktov na manažérsku kanceláriu MAS  na webovom sídle Národnej siete rozvoja vidieka SR sa zavádzajú nové elektronické služby s úrovňou I (informatívna úroveň).	
6.2. Vytvárajú sa podmienky pre sémantickú interoperabilitu?
(Popíšte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie.	
Ľudia		
6.3. Zabezpečuje sa vzdelávanie v oblasti počítačovej gramotnosti a rozširovanie vedomostí o IKT?
(Uveďte spôsob, napr. projekty, školenia.)	Áno, PRV zahŕňa finančnú podporu vzdelávacích aktivít, ktorých cieľom je aj posilnenie kompetencií poľnohospodárskych, potravinárskych a lesných podnikov v oblasti IKT.  	
6.4. Zabezpečuje sa rozvoj elektronického vzdelávania?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia vzdelávacích aktivít.)	Áno, PRV zahŕňa finančnú podporu odborného vzdelávania a jednou z jej foriem je aj elektronické vzdelávanie.	
6.5. Zabezpečuje sa podporná a propagačná aktivita zameraná na zvyšovanie povedomia o informatizácii a IKT?
(Uveďte typ a spôsob zabezpečenia propagačných aktivít.)	Nie.	
6.6. Zabezpečuje/zohľadňuje/zlepšuje sa prístup znevýhodnených osôb k službám informačnej spoločnosti?
(Uveďte spôsob sprístupnenia digitálneho prostredia.)	Nemá vplyv.	
Infraštruktúra		
6.7. Rozširuje, inovuje, vytvára alebo zavádza sa nový informačný systém?
(Uveďte jeho funkciu.)	Nie.	
6.8. Rozširuje sa prístupnosť k internetu?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	PRV bude prispievať k rozširovaniu prístupnosti k internetu prostredníctvom podpory investícií do budovania infraštruktúry širokopásmového internetu vo vidieckych obciach do 500 obyvateľov, ktoré sú tzv. bielymi miestami z hľadiska pokrytia internetom. Očakáva sa, že prospech z novej informačnej infraštruktúry podporenej z PRV bude mať 52 500 obyvateľov.	
6.9. Rozširuje sa prístupnosť k elektronickým službám?
(Uveďte spôsob rozširovania prístupnosti.)	Nie. 	
6.10. Zabezpečuje sa technická interoperabilita?
(Uveďte spôsob jej zabezpečenia.)	Nie.	
6.11. Zvyšuje sa bezpečnosť IT?
(Uveďte spôsob zvýšenia bezpečnosti a ochrany IT.)	Nemá vplyv.	
6.12. Rozširuje sa technická infraštruktúra?
(Uveďte stručný popis zavádzanej infraštruktúry.)	PRV bude mať vplyv na rozširovanie technickej infraštruktúry ako dôsledok podpory investícií do budovania infraštruktúry širokopásmového internetu.	
Riadenie procesu informatizácie		
6.13. Predpokladajú sa zmeny v riadení procesu informatizácie?
(Uveďte popis zmien.)	Nie.	
Financovanie procesu informatizácie		
6.14. Vyžaduje si proces informatizácie  finančné investície?
(Popíšte príslušnú úroveň financovania.)	Áno. PRV plánuje podporiť budovanie infraštruktúry širokopásmového internetu vo výške 27 mil. EUR verejných zdrojov.
Okrem toho na vzdelávanie v oblasti IKT sa plánuje v rámci PRV použiť 300 000 EUR verejných zdrojov.	
Legislatívne prostredie procesu informatizácie		
6.15. Predpokladá nelegislatívny materiál potrebu úpravy legislatívneho prostredia  procesu informatizácie?
(Stručne popíšte navrhované legislatívne zmeny.)	Nie.