Príloha

Východiská tvorby Stratégie SLOVENSKEJ REPUBLIKY pre mládež na roky 2014 - 2020

Základná informácia
	Slovenská republika definuje svoju novodobú porevolučnú politiku vo vzťahu k mládeži v koncepčných dokumentoch, kde sú uvedené základné strategické ciele, opatrenia a nástroje implementácie. Prvým pokusom artikulovať záväzky štátu vo vzťahu k mládeži bol dokument Zásady štátnej politiky vo vzťahu k  deťom a mládeži (1992), na ktoré v roku 2001 nadviazala Koncepcia štátnej politiky vo vzťahu k deťom a mládeži v SR do roku 2007. Tento dokument bol podporený analýzou vybraných oblastí, ktoré boli identifikované ako strategické (rodina a výchova, vzdelávanie a výchova mládeže, práca, príprava na povolanie a sociálna integrácia, životný štýl, občianska a politická participácia mládeže, mobilita mládeže a Európska integrácia). 
	Po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie sa stali pre štátnu politiku záväzné aj ďalšie dokumenty predovšetkým Biela kniha Európskej komisie Nový impulz pre európsku mládež (2002), Európsky pakt pre mládež (2005), ale aj Európsky rámec mládežníckej politikyRady Európy (2004) ako aj  ďalšie dokumenty. Tvorba následného dokumentu Kľúčové oblasti a akčné plány štátnej politiky SR vo vzťahu k deťom a mládeži na roky 2008 – 2013 (ďalej len Koncepcia 2008 -2013) reflektovala základné princípy a ciele vyššie uvedených dokumentov. V roku 2008 bol prijatý Zákon o podpore práce s mládežou, ktorý presnejšie definoval zodpovedné subjekty a štruktúry, ako aj oblasti podpory práce s mládežou. Koncepcia 2008 – 2013 sa realizovala v rámci dvojročných akčných plánov, na podporu implementácie bola vytvorená medzirezortná pracovná skupina, pozostávajúca zo zástupcov ministerstiev s agendou mládeže, Rady mládeže Slovenska a i. V polovici pôsobenia Koncepcie 2008 – 2013 bola pripravená Správa o mládeži 2010, ktorá zhodnotila napĺňanie Koncepcie  a stala sa podkladom pre tvorbu ďalších akčných plánov (2012 – 2013). 
	V roku 2010 bola na európskej úrovni prijatá Stratégia EÚ pre mládež – investovanie a posilnenie postavenia mládeže (2010 -2018). Novovznikajúci legislatívny dokument štátnej politiky vo vzťahu k mládeži musí reflektovať aj ciele a priority tohto dokumentu. 

Mechanizmus prípravy Stratégie Slovenskej republiky pre mládež na roky 2014 -2020 (ďalej len „stratégia“)
	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR, ako koordinátor štátnej politiky vo vzťahu k mládeži, poverilo prípravou dokumentu odbor mládeže a komunitárnych programov, ktorý začal prípravné práce v druhej polovici roku 2012. Príprava dokumentu sa začala zadefinovaním strategických oblastí a zhrnutím skúseností z tvorby predchádzajúcich koncepcií a ich implementácie. 

Základné východiská:
-	stratégia nemá replikovať individuálne priority zachytené v príbuzných dokumentoch, ale vybrať horizontálne ciele, 
-	nová stratégia musí pracovať so zoštíhleným počtom tematických oblastí a reflektovať  Európsky strategický rámec v štruktúre tém, 
-	implementácia stratégie by mala byť zavedená na projektovom princípe s indikatórnymi ukazovateľmi, aby sa dosiahlo ľahšie odpočítavanie a sledovanie postupu, 
-	posilnenie funkcie Medzirezortnej pracovnej skupiny pre štátnu politiku v oblasti mládeže a spolupráca s Výborom pre deti a mládež,
-	tvorba stratégie v úzkej spolupráci s praktikmi a výskumníkmi (pracovné skupiny aj regionálne konzultácie). 

	Základným východiskom bola Správa o mládeži 2010 a podklady oslovených expertov pre jednotlivé témy. Za základné témy novej stratégie boli určené tematické oblasti Stratégie EÚ pre mládež: vzdelávanie, zamestnanosť, sociálna inklúzia, participácia, dobrovoľníctvo, zdravie a zdravý životný štýl, tvorivosť a podnikavosť, mládež a svet a práca s mládežou. 
	Jednotlivé témy boli analyzované a konzultované v dvoch stupňoch. Pracovné skupiny boli vedené skúsenými facilitátormi s profilom experta, so skúsenosťami s tvorbou dokumentov koncepčného a strategického charakteru. Základné odporúčanie na pozíciu facilitátora poskytli členovia Medzirezortnej pracovnej skupiny pre štátnu politiku v oblasti mládeže. 
	Pracovné skupiny (zasadali v máji a júni 2013) boli tvorené zástupcami štátnej a verejnej správy, mimovládnych organizácií venujúcich sa špeciálne vybranej téme alebo deťom a mládeži, výskumníkmi a zástupcami praxe. Úlohou pracovnej skupiny bolo reflektovať situáciu na základe expertného podkladu a spoločne zadefinovať, potvrdiť alebo upraviť strategické ciele v jednotlivých oblastiach (151 účastníkov). 
	Regionálne konzultácie (jún a júl 2013) boli realizované v dvojstupňovom scenári. Prvý deň konzultácií bol venovaný len stretnutiu s reprezentantmi mladých ľudí, ktorí zareflektovali obsah jednotlivých tém aj navrhnutých strategických cieľov. Druhý deň bol naplánovaný ako spoločné stretnutie kľúčových zástupcov štátnej správy a regionálnej a miestnej samosprávy, zástupcov tretieho sektora, rodičov a reprezentantov mladých ľudí (časť vybraná z účastníkov prvého dňa). Názory a odporúčania boli dôsledne zaznamenané, analyzované a zakomponované do obsahu pripravovaného dokumentu. Regionálnych konzultácií sa zúčastnilo 380 účastníkov a účastníčok.    

Sumár expertných podkladov k jednotlivým tematickým oblastiam:

FORMÁLNE VZDELÁVANIE 

Výzvy vo formálnom vzdelávaní:
-	pretrváva vedomostný model (memorovanie, tradičné delenie predmetov) a nie zručnostný – kompetenčný,
-	v centre vzdelávania je stále učiteľ – nerealizuje sa  vzdelávanie orientované na žiaka,
-	druhý stupeň ZŠ a SŠ ( neposkytuje prepojenie vedomostí a zručností orientovaných do praxe (tu by už malo dieťa a žiak mať možnosť prepojenia formálneho, neformálneho a informálneho vzdelávania, poznávať zmysluplnosť vzdelávania spojený s jeho ďalšou profiláciou),
-	výsledky merania štátnej školskej inšpekcie v rokoch 2008 až 2012 naznačujú vážne problémy v rozvíjaní zásadných kompetencií pre celoživotné vzdelávanie (naučiť sa učiť sa), digitálnych a sociálnych kompetencií na ZŠ,
-	výsledky merania štátnej školskej inšpekcie v rokoch 2008 až 2012 sú mimoriadne alarmujúce u žiakov SOŠ, kde môžeme vidieť nevyhovujúce a len priemerné rozvíjanie kľúčových kompetencií žiakov a dokonca ich trvalý pokles,
-	výstup formálneho vzdelávania na ZŠ a SŠ sú žiaci, ktorí nie sú vedení k seba hodnoteniu, k poznaniu svojich možností a schopností pre ich ďalší kariérny rast, pre výber svojho budúceho povolania, čo vedie k deformovanej distribúcii mladých ľudí hlavne na stredné a vysoké školy (chýbajúce stredno-technické profesie, chýbajúci absolventi prírodovedných a technických odborov...),
-	veľmi závažný fakt narastania nezamestnanosti žiakov SŠ na trhu práce.  Príčiny tohto fenoménu sú zložité, ale jedným z dôležitých faktorov môže byť aj to, že súčasné štátne a školské vzdelávacie programy nezodpovedajú potrebám a trendom celoživotného vzdelávania. Chýba systém prepojenia formálneho a neformálneho vzdelávania, ktorý by ponúkal absolventovi flexibilnejšie a komplexnejšie vzdelávanie pre jeho kariérny rast a uplatnenie sa na trhu práce,
-	formálne vzdelávanie v celom systéme súčasného vzdelávania nedáva dostatočný priestor pre prepojenie s neformálnym vzdelávaním, v ktorom sa kladie dôraz na rozvoj osobnosti, emocionálnych a sociálnych zručností vedúcich k plnej integrite jedinca,
-	formálne vzdelávanie v 21. storočí je bez prepojenia s neformálnym vzdelávaním nedostačujúce, lebo neumožňuje dostatočnú flexibilitu vzdelávania pre stále sa meniace potreby znalostnej spoločnosti.

Odporúčania:
-	Vytvoriť nový legislatívny rámec pre prepojenie formálneho a neformálneho vzdelávania.
-	Vytvoriť funkčný systém celoživotného vzdelávania, kde budú prepojené všetky zložky vzdelávania t.j. formálne, neformálne a informálne.
-	Vo vyššom vzdelávaní (bakalársky a magisterský stupeň), pripravovať odborníkov pre neformálne vzdelávanie.
-	Zo štátneho rozpočtu podporovať také neformálne vzdelávanie, ktoré je zamerané na rozvoj kľúčových kompetencií v prioritných profesiách potrebných na trhu práce.

NEFORMÁLNE VZDELÁVANIE V PRÁCI S MLÁDEŽOU

Sumár expertného podkladu:
Expertný podklad obsahuje základné informácie o legislatívnych dokumentoch, opis aktuálnych opatrení v oblasti podpory neformálneho vzdelávania v práci s mládežou (Národné projekty ESF Komprax – Kompetencie pre prax a Praktik, grantové programy Mládež v akcii a ADAM, Národná deklarácia o uznávanie neformálneho vzdelávania v práci s mládežou zamestnávateľmi a i.)  a definíciu základných výziev na riešenie do budúcnosti.  

Odporúčania:
-	Zabezpečenie validácie a uznávanie kompetencií ako výsledok neformálneho vzdelávania v práci s mládežou (externá spätná väzba, celonárodná databáza, sieťovanie a spolupráca tvorcov politík, zamestnávateľov a praktikov).
-	Zabezpečiť, aby sa povolanie „pracovník s mládežou“ objavilo v národnej sústave povolaní a následne aj v národnom kvalifikačnom rámci.
-	Posilnenie infraštruktúry na profesionalizáciu práce s mládežou (zmena činnosti centier voľného času, prechod pod Zákon o podpore práce s mládežou a i.).
ZAMESTNANOSŤ

Najväčším a najvážnejším problémom je vysoká miera nezamestnanosti a neaktívnosti ľudí vo veku do 25 rokov. Táto je navyše často spájaná s osobnou rezignáciou a neschopnosťou mladých ľudí svoju situáciu zmeniť. 

Výzvy v oblasti zamestnanosti mládeže:
-	absencia systematického kariérneho poradenstva na základných a stredných školách spôsobuje nízku mieru orientácie sa mladých ľudí na trhu práce a následne vysokú mieru nezamestnanosti,
-	kvalitné a na aktuálne potreby trhu práce reagujúce odborné vzdelávanie je jednou z hlavných predispozícii úspešného uplatnenia sa mladých ľudí na trhu práce,
-	nedostatok pracovných príležitostí je reálnou prekážkou pre zmysluplné uplatnenie sa mladých ľudí na trhu práce. Situácia je obzvlášť závažná vo vybraných regiónoch s najvyššou mierou nezamestnanosti a v súvislosti s vybranými cieľovými skupinami (napr. mladí ľudia z prostredia marginalizovaných rómskych komunít, mladí ľudia so zdravotným znevýhodnením alebo mentálnou dizabilitou...),
-	skvalitnenie poskytovania verejných služieb zamestnanosti je odporúčanie, ktoré sa pravidelne opakuje vo všetkých dokumentoch EK voči Slovenskej republike. 

Odporúčanie:
-	Jasné zadefinovanie rozsahu, kvalitu a cenu za služby v zamestnanosti, dodržiavanie jednotnej vízie v dlhodobej perspektíve s ohľadom na aktuálne zdroje, ktoré sú rôzne v rôznych obdobiach spoločenského a hospodárskeho vývoja Slovenska. 
-	Zmena prístupu ku kariérovému poradenstvu, sledovanie klienta v dlhodobej perspektíve v zmysle jeho zručností a schopností a v prípade potreby alebo nutnosti zmeny práce.
-	Vytvorenie pracovných laboratórií, kde by si žiaci a študenti mohli v simulovaných podmienkach otestovať, vyskúšať ako to funguje, resp. čo všetko vyžaduje konkrétne pracovné miesto, profesia.
-	Vytvorenie tranzitných programov, ktoré poskytujú rozvojové aktivity/činnosti, alternatívne vzdelávanie a profesionálnu dráhu v pružnom komunitnom nastavení skupinám ohrozeným „vypadnutím“ zo systému formálneho vzdelávania. 
-	Zaviesť 8 ročné odborné školy, resp. 5 ročné odborné učilištia - dôraz na týchto školách je viacej na prax a partnerskom vzťahu škôl s firmami, pre ktoré sa konkrétne vzdelávajú.
-	Podpora fungovania škôl druhej šance určených pre ľudí, ktorí nemajú ukončené základné (ISCED 2) a stredné vzdelanie (ISCED 3). 
-	Odštátnenie služieb zamestnanosti.
-	Zníženie daní pre podnikateľov, ktorí budú zamestnávať mladých ľudí. V prípade firiem, ktoré sa uchádzajú o zákazky financované z verejných zdrojov a zaviazať ich, aby zamestnávali určitý podiel mladých ľudí.
-	Prechodný trh práce pre ľudí, ktorí sa z rôznych príčin nedokážu umiestniť na bežnom trhu práce a nespĺňajú kritéria umiestnenia na chránenom trhu práce.
-	Vytvorenie fondu/nadácie, ktoré by pôsobili v konkrétnom kraji, okrese. Ich úlohou by bola podpora práce s mládežou na lokálnej úrovni, podpora zamestnanosti mladých.

SOCIÁLNE ZAČLENENIE

Výzvy v oblasti sociálneho začleňovania mládeže
-	slabá prepojenosť a nadväznosť služieb v oblasti prevencie sociálneho vylúčenia a represie, 
-	pretrvávajúce povedomie v komunite, že vylúčenosť je osobné zlyhanie,
-	neinštitucionálny prístup a „rezortnosť“, absentuje prierezové riešenie potrieb/problémov sociálne vylúčenej mládeže,
-	potreba rozvoja sociálnej práce s mládežou t.j. špecifická práca s mládežou v oblasti výchovy a neformálneho vzdelávania. 
-	nedostatočný mainstreaming nástrojov sociálneho začleňovania – zohľadňovanie potrieb mládeže zasiahnutej alebo ohrozenej sociálnym vylúčením v rôznych sektorových politikách,  
-	nízka dostupnosť voľno časových aktivít pre neorganizovanú mládež, 
-	absentujúci poradenský servis pre rodičov, 
-	nedostatočná ponuka ďalšieho vzdelávania, výmenu skúseností a sieťovania v oblasti práce s ohrozenou mládežou.

Odporúčanie:
-	Na úrovni štátu vypracovať a prijať strategický dokument inklúzie mládeže ohrozenej alebo zasiahnutej sociálnym vylúčením, na ktorý budú nadväzovať trojročné akčné plány jednotlivých rezortov zamerané na odstránenie alebo elimináciu vylúčenosti/ohrozenia mládeže.

PARTICIPÁCIA

Výzvy v oblasti participácie mládeže
-	prehlbujúci sa nezáujem mládeže o politiku a povrchný záujem politikov o mládež,
-	málo atraktívne formy participácie mladých ľudí na živote v spoločnosti na národnej, regionálnej a komunálnej úrovni,
-	málo rešpektujúci a partnerský prístup k mladým ľudom v školskom prostredí vo všetkých stupňoch vzdelávacieho systému,
-	absentujúce kvalitatívne štandardy (mapy ukazovateľov) mládežníckej participácie na národnej, regionálnej a komunálnej úrovni,
-	nedostatočne rozvinuté systémy a schémy účasti mladých ľudí  prostredníctvom informácií a konzultácií v záležitostiach, ktoré sa ich týkajú.

Odporúčanie:
-	Zabezpečiť na všetkých úrovniach systém konzultácií umožňujúci mladým ľuďom ovplyvňovať veci, ktoré sa ich týkajú.  
-	Zabezpečiť budúce financovanie generácie programov, ktoré podporia organizácie podľa kvality práce s mládežou. 
-	Vyvinúť budúce generácie programov, s dôrazom na podporu mládežníckych organizácií a projektov ktorých cieľom je zapojiť viac neorganizovanú mládež. Program by mal podporiť spoluprácu formálnych vzdelávacích štruktúr s mimovládnymi organizáciami, najmä v oblasti podpory aktivít mimovládnych organizácií, zvýšiť záujem a úroveň znalosti o tejto oblasti a jej ponuku. 
-	Reagovať na nové formy participácie a rozvíjať ich potenciál, základom je implementácia 
,,e-Demokracie“ pre inštitúcie verejnej správy (využívanie online nástrojov, ale aj uverejňovanie informácií v jazyku,  zrozumiteľnom mladým ľuďom). 
-	Naďalej podporovať orgány žiackej a študentskej samosprávy a rozvíjať ich potenciál ako školy demokracie z národnej, regionálnej aj miestnej úrovne.

DOBROVOĽNÍCTVO

Výzvy v oblasti dobrovoľníctva
-	slabé spoločenské uznanie a nízky status dobrovoľníctva vo všeobecnosti,
-	nedostatočná spolupráca škôl, rodičov, občianskych združení pri sieťovaní a motivácii mládeže k dobrovoľníckym aktivitám, 
-	nepripravenosť organizácií na špecifiká dobrovoľníctva rôznych vekových skupín mládeže.

Odporúčanie:
-	Zabezpečiť propagovanie prínosov dobrovoľníctva mládeže pre spoločnosť a pre jednotlivca, ako jedného z nástrojov výchovy k aktívnemu občianstvu v rámci legislatívnych, strategických a koncepčných dokumentov v oblasti mládeže. 
-	Zvážiť možnosti financovania rozvoja dobrovoľníctva prostredníctvom grantových schém  a nástrojov financovania MŠVVaŠ SR resp. ďalších rezortov.
-	Propagovať základné princípy mládežníckych dobrovoľníckych aktivít v rôznych informačných a metodických materiáloch štátnych inštitúcií, smerujúcich k skupine organizácií a inštitúcií pracujúcich s deťmi a mládežou.  

MLÁDEŽ A SVET

Výzvy v oblasti
-	nízke povedomie a spoločenská hodnota prínosov mobilitných aktivít mládeže,
-	absentujúca podpora mobility mládeže so strany rodičov s nižším sociálnym statusom,
-	nedostatočná podpora mobility mládeže rámci krajiny, 
-	nízka podpora a motivácia mládeže zo strany učiteľov a vychovávateľov k účasti na mobilitných aktivitách,  
-	nízky záujem a reálne skúsenosti s hosťovaním mobilitných aktivít vrátane stáži mladých podnikateľov a učňov. 

Odporúčanie:
-	Podpora „vzdelávacej“ mobility t.j. aktivít previazaných na rôzne formy vzdelávania (neformálne a spontánne učenie nevynímajúc) z rôznych úrovní: národnej aj európskej prostredníctvom kampaní, grantových programov, vzdelávaním rôznych cieľových skupín (učiteľov, rodičov, pracovníkov s mládežou).   

ZDRAVIE A ZDRAVÝ ŽIVOTNÝ ŠTÝL

Výzvy v oblasti zdravia a zdravého životného štýlu
-	nedostatok fyzickej aktivity mladých ľudí,
-	poruchy stravovania mládeže,
-	zvyšovanie výskytu závislostí  a sociálnej patológie, ktorá sú spojené s nežiaducimi formami trávenia voľného času. 

Odporúčanie:
-	Všestranná podpora fyzického a psychického zdravia detí s dôrazom na prevenciu obezity a zníženie incidencie výskytu súvisiacich ochorení, ochranu zdravia detí a mládeže z rómskych komunít, prevenciu prenosných ochorení, prevenciu negatívnych javov.
-	Podpora zdravotnej starostlivosti poskytovanej deťom a mládeži so zdravotným postihnutím vrátane rozšírenia včasnej identifikácie porúch vývinu.
-	Prevencie a znižovania užívania návykových látok tabaku, alkoholu, omamných, dopingových a psychotropných látok. 

TVORIVOSŤ A PODNIKAVOSŤ

Výzvy v oblasti tvorivosti a podnikavosti
-	informačná nerovnosť, až neinformovanosť o možnostiach programov a projektov zameraných na rozvoj podnikavosti,
-	absentujúca priama zodpovednosť za agendu výchova k podnikavosti, 
-	absencia koncepčnej výchovy k podnikavosti a k podnikaniu,
-	nedostatočná propagácia a prezentácia podnikavosti zameraná na mladých ľudí a verejnosť,
-	nedostatočná komunikácia a kooperácia medzi mladými ľuďmi a úspešnými podnikateľmi a pracovníkmi, absencia mentoringových programov, ktoré by mohli prispieť k motivácii a podpore podnikavosti mladých ľudí.

Odporúčanie:
-	Pokračovanie v nastúpenom trende zlepšovania vnímania podnikania a popularizácie tejto témy najmä u mladých ľudí.
-	Podporovať podnikateľské vzdelávanie.
-	Mentoringové programy pre mladých ľudí s inovatívnymi podnikateľskými nápadmi. 
-	Koordinácia podpory podnikania mladých. 
-	Zlepšiť prístup ku kapitálu s dôrazom na mikrokapitál a rozvojové financovanie inovatívnych podnikov najmä podporou fungovania a profesionalizáciou aktivít siete podnikateľských anjelov na Slovensku,  vytvorením jednoduchej záručnej alebo mikropôžičkovej schémy pre začínajúcich podnikateľov a veľmi jednoduchý proces žiadania a rozvoj virtuálneho trhoviska nápadov a kapitálu. 
-	Zavedenie mechanizmov uľahčujúcich internacionalizáciu podnikania mladých ľudí zlepšením informovanosti a dostupnosti kontaktov so zahraničnými partnermi, najmä zavádzaním exportných inkubačných programov, aké fungujú úspešne v niektorých krajinách EÚ. 

PRÁCA S MLÁDEŽOU

Výzvy v oblasti práce s mládežou
-	slabé spoločenské uznanie, nejasný imidž práce s mládežou ako kvalitnej a profesionálne prevedenej výchovno-vzdelávacej činnosti mimo školy a rodiny, 
-	nedostatočná profesionalizácia, zvyšovanie kvality a sieťovanie subjektov aktívnych v práci s mládežou, 
-	finančná poddimenzovanosť celej oblasti, 
-	absentujúce štandardy kvality v práci s mládežou.

Odporúčanie:
-	Posilniť medzi sektorovú spoluprácu pri rozvoji práce s mládežou a vnímanie práce s mládežou ako cenného príspevku k výchove mladej generácie.
-	Zvýšiť povedomie o hodnote a prínosoch práce s mládežou, dôraz aj na iné oblasti, kde práca s mládežou môže napomôcť riešiť rôzne problémy (neukončenie školskej dochádzky, prvá pracovná skúsenosť, zvyšovanie sociálnych kompetencií pre trh práce a i.).
-	Vznik a jednotné využívanie existujúcich nástrojov na podporu uznania (Mládežnícky pas, Europass a pod).
-	Zabezpečiť nastavenie nového programu finančnej podpory MŠVVaŠ SR pre prácu s mládežou postavenom na podpore kvality v práci s mládežou.
-	Posilnenie postavenia miestnych subjektov (združení, organizácií) v práci s mládežou na úrovni miest a obcí. 

Pracovné skupiny k jednotlivým oblastiam prehodnotili závažnosť jednotlivých výziev a navrhli definitívnu verziu strategických cieľov Stratégie SR pre mládež na roky 2014 – 2020.