Dôvodová   správa

           V pôsobnosti Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR (ďalej len „ministerstvo“) vykonávajú svoju činnosť tieto úrady, ktoré sú samostatnými rozpočtovými organizáciami: 
•	v oblasti železničnej dopravy - Úrad pre reguláciu železničnej dopravy (ďalej len „ÚRŽD“);
•	v oblasti leteckej dopravy – Letecký úrad SR (ďalej len „LÚ SR“); 
•	v oblasti vodnej dopravy – Štátna plavebná správa (ďalej len „ŠPS“); 
•	v oblasti poštových služieb - Poštový regulačný úrad (ďalej len „PRÚ“);
•	v oblasti elektronických komunikácií – Telekomunikačný úrad SR (ďalej len „TÚ SR“).

Činnosť týchto úradov je v podmienkach SR upravená najmä nasledujúcimi zákonmi:
•	zákon č. 513/2009 Z. z. o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov;  
•	zákon č. 514/2009 Z. z. o doprave na dráhach v znení neskorších predpisov; 
•	zákon č. 338/2000 Z. z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov; 
•	zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov; 
•	zákon č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 547/2011 Z. z.; 
•	zákon č. 351/2011 Z. z. o elektronických komunikáciách v znení neskorších predpisov;
•	ďalšie zákony. 
Programové vyhlásenie vlády Slovenskej republiky na roky 2012 – 2016 v časti „Doprava, pošta a telekomunikácie“ uvádza: „Vláda vytvorí podmienky na zlúčenie nezávislých regulačných úradov v oblasti cestnej, železničnej, leteckej a vodnej dopravy, ako aj v oblasti výstavby, pôšt a telekomunikácií. Výrazným spôsobom sa tak zníži počet rozpočtových organizácií v rezorte dopravy, zníži sa počet administratívnych zamestnancov a dôjde k úsporám v rozpočtových nákladoch.“ 
            Cieľom predkladaného návrhu zákona je v súlade s programovým vyhlásením vlády zlúčiť relevantné regulačné úrady, znížiť tým počet rozpočtových organizácií v rezorte ako aj nároky na štátny rozpočet využitím synergických efektov centralizácie prierezových obslužných a servisných činností a zároveň vytvoriť podmienky pre ich ďalšiu činnosť. Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné vytvoriť nový zákon upravujúci zriadenie, postavenie a pôsobnosť úradov vytvorených zlúčením doterajších subjektov regulácie, upraviť súvisiace právne vzťahy a novelizovať príslušné existujúce zákony doteraz upravujúce činnosť jednotlivých úradov. Návrh zákona sa podrobne venuje prechodným ustanoveniam, právnemu nástupníctvu vo veciach pôsobnosti, konaní, pracovnoprávnych vzťahov a podrobne upravuje aj pravidlá voľby dočasných predstaviteľov úradov, ako aj ich prvých predsedov a podpredsedov s cieľom zabezpečiť ich maximálnu legitimitu.  
Činnosť zlučovaných úradov je v niektorých oblastiach reguláciou v užšom zmysle, je výkonom činností, ktorými regulačný orgán priamo zasahuje do príslušnej oblasti trhu s cieľom regulovať pôsobenie subjektov, voči ktorým vykonáva činnosť. Úrady však vykonávajú aj reguláciu v širšom slova zmysle slova, chápanú ako úsilie verejnej správy kontrolovať správanie jednotlivcov na základe a v medziach právnych noriem s cieľom zabezpečiť ochranu záujmov verejnej moci v určitej oblasti. Tak legislatíva EÚ, ako aj vnútroštátne predpisy stanovujú rôznorodý právny rámec zlučovanými úradmi vykonávanej činnosti. Vzhľadom na uvedené bolo pri tvorbe pravidiel súvisiacich so zlučovaním úradov potrebné vziať do úvahy  pri  každom druhu dopravy špecifickú právnu úpravu, avšak aj napriek snahám o unifikáciu a nájdenie spoločnej bázy nebolo v niektorých prípadoch možné vyhnúť sa odlišnej úprave režimu oboch vytváraných subjektov. 
Zlúčením dôjde k vytvoreniu dvoch nových úradov:
•	Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb, ktorý vznikne zlúčením TÚ SR a PRÚ a 
•	Dopravného úradu, ktorý vznikne zlúčením ÚRŽD, LÚ SR a ŠPS.  

Úrad pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb (ďalej len „regulačný úrad“) bude orgánom štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou so sídlom v Bratislave. Pretože regulačný úrad bude v nezmenenom rozsahu pokračovať v odborných  činnostiach pôvodných dvoch zlúčených úradov, predpokladá sa, že činnosť jeho pracovísk mimo hlavného mesta zostane zachovaná, čo platí aj pre reguláciu poštových služieb, ktorá bude naďalej vykonávaná v Žiline.
Dopravný úrad zriadený pre oblasť dráh a dopravy na dráhach, civilného letectva a vnútrozemskej plavby (ďalej len „dopravný úrad“) bude orgánom štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou so sídlom v Bratislave. V záujme približovania výkonu štátnej správy zostanú  pracoviská nového Dopravného úradu zachované v doterajších lokalitách (železničná doprava – Košice, Liptovský Mikuláš,  Zvolen, Žilina, Bratislava; vnútrozemská vodná doprava – Košice, Žilina, Bratislava, Komárno), i keď sa dá v budúcnosti z titulu zefektívnenia uvažovať napríklad aj so zriadením spoločného pracoviska pre obidva druhy dopravy. 
V súvislosti s vytvorením nových úradov dôjde k presunu niektorých činností ÚRŽD  a ŠPS do pôsobnosti ministerstva. Ide o
•	činnosti ÚRŽD súvisiace s vyšetrovaním nehôd a mimoriadnych udalostí, ku ktorým došlo na špeciálnych dráhach a lanových dráhach;
•	činnosti ÚRŽD ako špeciálneho stavebného úradu; 
•	vydávanie záväzných stanovísk zo strany ŠPS.

Vplyvy návrhu zákona na rozpočet verejnej správy, podnikateľské prostredie, sociálne prostredie, životné prostredie a informatizáciu spoločnosti sú uvedené v doložke vybraných vplyvov.
Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, so zákonmi a ostatnými všeobecne záväznými právnymi predpismi Slovenskej republiky, s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom Európskej únie.

B. Osobitná časť

 K Čl. I
 
K § 1
Ustanovenie všeobecne vymedzuje predmet úpravy zákona.
 
K § 2
Regulačný úrad sa zriaďuje zákonom ako orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou pre oblasť elektronických komunikácií a poštových služieb, ktorý je rozpočtovou organizáciou napojenou na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva. 
 
K § 3
Zákon vymedzuje pôsobnosť regulačného úradu, ktorá je bližšie vymedzená v osobitných predpisoch a zostáva zachovaná v plnom rozsahu pôsobnosti doterajšieho TÚ SR a PRÚ. Všetky doterajšie činnosti zrušovaných úradov v oblasti elektronických komunikácií a poštových služieb bude kontinuálne zabezpečovať nový regulačný úrad ako univerzálny právny nástupca zrušených úradov. Navrhuje sa explicitné vymedzenie nestrannosti a nezávislosti regulačného úradu pri prijímaní rozhodnutí v regulačnej a cenovej oblasti v súlade s regulačným rámcom pre elektronické komunikácie (najmä smernica EP a Rady 2002/21/ES o spoločnom regulačnom rámci pre elektronické komunikačné siete a služby (rámcová smernica) v aktuálnom znení). 
 
K § 4
Navrhuje sa vytvorenie funkcie predsedu regulačného úradu a jedného podpredsedu regulačného úradu. Predsedu aj podpredsedu regulačného úradu bude voliť a odvolávať Národná rada Slovenskej republiky na návrh vlády Slovenskej republiky na obdobie šiestich rokov, pričom tá istá osoba môže vykonávať rovnakú funkciu najviac dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. 
Je potrebné zabezpečiť plnú funkčnosť úradu aj v situáciách, kedy z rôznych dôvodov funkcia predsedu alebo podpredsedu úradu nie je obsadená, predseda nie je prítomný, alebo funkčné obdobie predsedu uplynulo a nový predseda nebol zvolený.   
Ak funkcia predsedu regulačného úradu nie je obsadená, podpredseda regulačného úradu zo zákona zastupuje predsedu regulačného úradu. Zároveň sa navrhuje núdzový mechanizmus na zabezpečenie riadenia úradu aj pre prípad, ak funkcia predsedu ani podpredsedu úradu nebude obsadená.
Vo vzťahu k odvolaniu je nevyhnutné, aby zákon taxatívne stanovoval objektívne dôvody odvolania, ktoré by z dôvodu zabezpečenia nezávislosti a nestrannosti nemali súvisieť s rozhodovacou činnosťou predsedu alebo podpredsedu regulačného úradu. 
 
K § 5
Vzhľadom na význam funkcie predsedu a podpredsedu regulačného úradu sa navrhuje stanoviť minimálne požiadavky na kandidáta na predsedu a podpredsedu regulačného úradu.  
Je potrebné stanoviť požiadavky odbornosti ako predpoklad kvalifikovaného výkonu funkcie. V záujme obmedzenia vzniku situácií, kedy by sa predseda alebo podpredseda úradu ocitli v rozpore záujmov, upravujú sa pravidlá nezlučiteľnosti niektorých funkcií, zamestnaní a činností s výkonom funkcie predsedu a podpredsedu regulačného úradu. Konflikt záujmov počas výkonu funkcie predsedu alebo podpredsedu regulačného úradu je ohrozením nezávislosti a nestrannosti v rozhodovaní. Následkom porušenia týchto pravidiel môže byť odvolanie osoby, ktorá tieto pravidlá poruší, podľa § 4 ods. 12 písm. a) z funkcie.
V súvislosti s požadovanou nezávislosťou a nestrannosťou predsedu a podpredsedu pri výkone rozhodovacej právomoci sa obmedzeniami vzťahujúcimi sa na obdobie bezprostredne po skončení výkonu funkcie eliminuje vznik situácií a stretu záujmov, ktoré by ich mohli ovplyvniť alebo motivovať a tým spochybniť ich nezávislosť. 
Zmena skutočností uvedených v § 5 ods. 3 je dôvodom na odvolanie z funkcie podľa § 4 ods. 12 písm. a) zákona. Z toho dôvodu je potrebné upraviť povinnosť informovať predsedu Národnej rady Slovenskej republiky o takejto zmene. 
Navrhuje sa vymedzenie dôvodov  vylúčenia predsedu regulačného úradu a podpredsedu regulačného úradu z rozhodovania vo veci, ak existuje pochybnosť o jeho nestrannosti a nezávislosti vo vzťahu osobe, ktorej sa rozhodovanie týka. Navrhovaná úprava vo vzťahu k procesnej stránke nezávislosti a nestrannosti osoby predsedu úradu zamedzí rozhodovaniu v konkrétnej veci v prípade existencie uvádzaných dôvodov. 
V prípade vyhlásenia o záväzkoch a záujmoch v odseku 8 predseda Národnej rady Slovenskej republiky zváži ďalšie kroky v prípade, ak z vyhlásenia vyplynie, že nestrannosť a nezávislosť predsedu úradu alebo podpredsedu úradu môžu byť ovplyvnené. 
 
K § 6
Dopravný úrad sa zriaďuje zákonom ako orgán štátnej správy s celoslovenskou pôsobnosťou, ktorý je rozpočtovou organizáciou, napojenou na štátny rozpočet prostredníctvom rozpočtovej kapitoly ministerstva. 
Zákon všeobecne vymedzuje pôsobnosť dopravného úradu, ktorá zostáva bližšie vymedzená v § 7 a v osobitných predpisoch.
 
K § 7
Zákon podrobnejšie vymedzuje pôsobnosť dopravného úradu podľa osobitných predpisov. Všetky doterajšie činnosti zrušených úradov v oblasti dráh a dopravy na dráhach, civilného letectva a vnútroštátnej plavby vykonávané právnymi predchodcami, bude kontinuálne zabezpečovať nový dopravný úrad ako právny nástupca zrušených úradov (ŠPS, LÚ SR, ÚRŽD) s dvomi výnimkami (§10). Prvú výnimku predstavuje pôsobnosť ÚRŽD v oblasti špeciálneho stavebného úradu a v oblasti vyšetrovania nehôd a mimoriadnych udalostí, ku ktorým došlo na špeciálnych dráhach a lanových dráhach, ktorá prechádza na ministerstvo (§ 10 ods. 4). Druhou výnimkou je kompetencia ŠPS v oblasti vydávania záväzných stanovísk v územnoplánovacích činnostiach, ak ide o umiestnenie prístavov a stavieb, ktoré sú súčasťou vodnej cesty alebo ju križujú, a o vymedzenie ochranného pásma vodnej cesty, ako aj v konaniach, v ktorých je príslušným stavebný úrad, ak ide o stavby, ktoré zasahujú do vodnej cesty alebo sú súčasťou vodnej cesty alebo prístavu. Táto kompetencia rovnako prechádza na ministerstvo. (§ 10 ods. 5)
Navrhuje sa súčasne explicitné vymedzenie nestrannosti a nezávislosti regulačného úradu pri prijímaní rozhodnutí v regulačnej pôsobnosti v oblasti dráh a dopravy na dráhach v súlade s európskou legislatívou (najmä smernicou EP a Rady 2001/14/ES v platnom znení a smernicou EP a Rady 2012/34/EÚ).
 
K § 8
Navrhuje sa vytvorenie funkcie predsedu dopravného úradu a  podpredsedu dopravného úradu. Predsedu aj podpredsedu dopravného úradu bude voliť a odvolávať vláda Slovenskej republiky na návrh ministra dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky na obdobie šiestich rokov, pričom tá istá osoba môže vykonávať rovnakú funkciu najviac dve po sebe nasledujúce funkčné obdobia. 
Je potrebné zabezpečiť plnú funkčnosť dopravného úradu aj v situáciách, kedy z rôznych dôvodov funkcia predsedu alebo podpredsedu úradu nie je obsadená, predseda nie je prítomný, alebo funkčné obdobie predsedu uplynulo a nový predseda nebol zvolený. Ak funkcia predsedu dopravného úradu nie je obsadená, podpredseda dopravného úradu zo zákona zastupuje predsedu úradu. Zároveň sa navrhuje núdzový mechanizmus na zabezpečenie riadenia úradu aj pre prípad, ak funkcia predsedu ani podpredsedu úradu nebude obsadená.
Vo vzťahu ku skončeniu výkonu funkcie, ako aj k odvolaniu predsedu a podpredsedu dopravného úradu je nevyhnutné, aby zákon taxatívne stanovoval dôvody skončenia a dôvody odvolania, ktoré by  v záujme zabezpečenia nezávislosti a nestrannosti nemali súvisieť s rozhodovacou činnosťou predsedu alebo podpredsedu dopravného úradu. Táto požiadavka vyplýva z európskej legislatívy vo vzťahu k regulačnému úradu v železničnej doprave.
 
K § 9
Vzhľadom na význam funkcie predsedu a podpredsedu dopravného úradu a na požiadavky európskej legislatívy (hlavne vo vzťahu k ÚRŽD) sa stanovujú minimálne požiadavky na kandidáta na predsedu a podpredsedu dopravného úradu tak, aby kandidát bol vybraný na základe primeraných schopností a príslušných skúseností. Stanovujú sa požiadavky odbornosti ako predpoklad kvalifikovaného výkonu právomocí. 
V záujme zamedzenia vzniku situácií, kedy by sa predseda alebo podpredseda úradu ocitli v rozpore záujmov (odsek 3), sa upravujú pravidlá nezlučiteľnosti niektorých funkcií, zamestnaní a činností s výkonom funkcie predsedu a podpredsedu dopravného úradu. Konflikt záujmov počas výkonu funkcie predsedu alebo podpredsedu dopravného úradu by mohol spochybniť nezávislosť a nestrannosť v rozhodovaní. Následkom porušenia stanovených pravidiel preto bude obligatórne odvolanie osoby, ktorá tieto pravidlá poruší, podľa § 8 ods. 12 písm. a) z funkcie. Keďže každá zmena skutočností uvedených v § 9 ods. 3 je dôvodom na odvolanie z funkcie podľa § 8 ods. 12 písm. a) zákona, je potrebné upraviť povinnosť informovať predsedu vlády o takejto zmene. 
V súvislosti s požadovanou nezávislosťou a nestrannosťou predsedu a podpredsedu dopravného úradu pri výkone rozhodovacej právomoci sa obmedzeniami vzťahujúcimi sa na obdobie bezprostredne po skončení výkonu ich funkcie eliminuje vznik situácií a stretu záujmov, ktoré by ich mohli ovplyvniť alebo motivovať a tým spochybniť ich nezávislosť (odsek 4). 
Navrhuje sa vymedzenie dôvodov  vylúčenia predsedu dopravného úradu a podpredsedu dopravného úradu z rozhodovania vo veci (odsek 5), ak existuje pochybnosť o jeho nestrannosti a nezávislosti vo vzťahu osobe, ktorej sa rozhodovanie týka. Potreba tejto úpravy vyplýva z európskej legislatívy v oblasti železničnej dopravy. Navrhovaná úprava vo vzťahu k procesnej stránke nezávislosti a nestrannosti osoby predsedu dopravného úradu zamedzí rozhodovaniu v konkrétnej veci v prípade existencie uvedených skutočností. 
V prípade vyhlásenia o záväzkoch a záujmoch predseda vlády prijme ďalšie kroky v prípade, ak z vyhlásenia vyplynie, že nestrannosť a nezávislosť predsedu úradu alebo podpredsedu úradu môžu byť ovplyvnené. 
 
K § 10
Predmetné ustanovenia explicitne vyjadrujú zrušenie dotknutých úradov a v odsekoch 2 až 5  vymedzujú právne nástupníctvo regulačného úradu a dopravného úradu po zrušených úradoch, ako aj právne nástupníctvo a prechod určitých vymedzených kompetencií zanikajúcich úradov na ministerstvo. 
Odsek 6 predstavuje legislatívno-technickú úpravu súvisiacu s nahradením názvov zrušovaných úradov názvami úradov zriaďovaných.
Odseky 7 a 8 upravujú z dôvodu istoty právnych vzťahov kontinuitu majetkovoprávnych vzťahov zrušovaných úradov.
Zrušením existujúcich úradov nedôjde k zániku štátnozamestnaneckých pomerov štátnych zamestnancov. Upravuje sa prechod práv a povinností zo štátnozamestnaneckých, pracovnoprávnych a iných právnych vzťahov zamestnancov zo zrušovaných úradov na zriaďované úrady a ministerstvo. Štátni zamestnanci, resp. práva a povinnosti vyplývajúce zo štátnozamestnaneckých pomerov, prejdú na nový služobný úrad, ktorým bude regulačný úrad a dopravný úrad, a v určitých vymedzených kompetenciách aj na ministerstvo. V zmysle § 31 ods. 1 písm. e) zákona o štátnej službe dôjde k tzv. zmene štátnozamestnaneckých pomerov. Rovnaký postup sa navrhuje explicitne formulovať aj vo vzťahu k pracovnoprávnym pomerom, ktoré nie sú štátnozamestnaneckými pomermi, ako aj vo vzťahu k iným obdobným právnym vzťahom zamestnancov v dotknutých úradoch. Výslovne sa z dôvodu zachovania statusu zamestnancov v rozsahu platných kolektívnych zmlúv upravuje povinnosť dodržiavať kolektívnu zmluvu, a to až do skončenia jej účinnosti. V odsekoch 12 a 13 sa explicitne vymedzuje zrušenie funkcií  a uplynutie funkčných období vedúcich predstaviteľov zrušených úradov.
Odseky 14 až 16 určujú, ktorý subjekt uspokojí nároky zamestnancov vyplývajúce z prechodu práv a povinností podľa odsekov 9.
Odseky 17 až 22 v súvislosti so zánikom úradov riešia predkladanie správ v zmysle osobitných predpisov v prvom roku existencie zriadených úradov. 
V zmysle § 54 ods. 4 zákona o elektronických komunikáciách TÚ SR zverejňuje výročnú správu o hospodárení s osobitným účtom. Nový regulačný úrad bude povinný zverejniť výročnú správu za zrušený TÚ SR za predchádzajúci kalendárny rok.
V zmysle § 42 ods. 1 zákona o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov PRÚ zverejňuje výročnú správu o stave poskytovania univerzálnej služby a poštového platobného styku. Regulačný úrad bude povinný zverejniť túto správu za zrušený PRÚ za predchádzajúci kalendárny rok.
V zmysle § 91 zákona o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov bezpečnostný orgán každoročne do 30. septembra posiela Európskej železničnej agentúre výročnú správu o svojej činnosti za predchádzajúci kalendárny rok a zverejní ju na svojej internetovej stránke. Dopravný úrad bude povinný zverejniť a zaslať Európskej železničnej agentúre výročnú správu za zrušený ÚRŽD.
V zmysle § 103 ods. 4 zákona o dráhach a o zmene a doplnení niektorých zákonov ÚRŽD každoročne do 31. mája poskytuje Národnej rade Slovenskej republiky správu o činnosti a o hospodárení za uplynulý kalendárny rok. Keďže zriadením Dopravného úradu zaniká ÚRŽD a aj táto zákonná povinnosť, je potrebné legislatívne ošetriť povinnosť dopravného úradu poskytnúť Národnej rade Slovenskej republiky takúto správu posledný krát za rok, ktorý prechádzal vzniku dopravného úradu.
V zmysle § 33a ods. 4 zákona o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov LÚ SR zverejňuje výročnú správu o kontrolnej činnosti nad systémom letiskových odplát na svojom webovom sídle. Po zrušení LÚ SR dopravný úrad bude povinný zverejniť takúto výročnú správu za LÚ SR.
 
K § 11
Vzhľadom na potrebu zabezpečenia plynulého zlúčenia predmetných subjektov do jedného regulačného úradu je nevyhnutné stanoviť relatívne presné pravidlá týkajúce sa prvej voľby predsedu a podpredsedu regulačného úradu. Obdobie, počas ktorého sa bude uplatňovať dočasné riadenie regulačného úradu, je potrebné minimalizovať.   

K § 12
S cieľom zabezpečiť kontinuitu v riadení činností vykonávaných dotknutými subjektmi sa navrhuje upraviť aj spôsob dočasného riadenia regulačného úradu do skončenia priebehu prvej riadnej voľby predsedu a podpredsedu regulačného  úradu. Zároveň sa upravuje zánik funkčného obdobia a odmeňovanie štatutárneho orgánu regulačného úradu a podpredsedu regulačného úradu.    
 
K § 13
Vzhľadom na potrebu zabezpečenia plynulého zlúčenia predmetných subjektov do jedného dopravného úradu je nevyhnutné stanoviť relatívne presné pravidlá týkajúce sa voľby prvého predsedu a podpredsedu dopravného úradu. Obdobie, počas ktorého sa bude uplatňovať dočasné riadenie dopravného úradu, je potrebné minimalizovať. 
 
K § 14
S cieľom zabezpečiť kontinuitu v riadení činností vykonávaných dotknutými subjektmi sa navrhuje upraviť aj spôsob dočasného riadenia dopravného úradu do skončenia priebehu prvej riadnej voľby predsedu a podpredsedu dopravného  úradu. Zároveň sa upravuje zánik funkčného obdobia a odmeňovanie štatutárneho orgánu dopravného úradu a podpredsedu dopravného úradu.    
 
 K § 15
Vzhľadom na zrušenie TÚ SR, PRÚ, ŠPS, LÚ SR a ÚRŽD ako samostatných subjektov a ich zlúčenie do regulačného úradu alebo dopravného úradu bude nevyhnutné, aby v čase, kedy táto skutočnosť nastane, prevzal prebiehajúce konania príslušný regulačný úrad, dopravný úrad, prípadne ministerstvo. Jednotlivými ustanoveniami sa vymedzujú podrobnosti prechodu práv a povinností zrušovaných úradov v oblasti rozhodovania, vydávania záväzných stanovísk, výkonu rozhodnutí, rozhodovania o opravných prostriedkoch, ako aj príslušnosti na nové konanie. Novovzniknuté úrady by mali zabezpečiť kontinuálne pokračovanie v tom čase neskončených konaní začatých pred TÚ SR, PRÚ. ako aj ŠPS, LÚ SR a ÚRŽD, s výnimkou konaní, v ktorých kompetencie zanikajúcich úradov prechádzajú na ministerstvo. V záujme zabezpečenia právnej istoty a kontinuity rozhodovania v správnom konaní sa explicitne ustanovuje, ktorý subjekt dané konanie dokončí.
 
K § 16
Odkaz na transpozičnú prílohu.

K Čl. II 

 
K bodu 1
Legislatívna úprava názvu úradu.
 
K bodom 2 až 5, 7 a 9
Dôvodom navrhovanej zmeny a doplnenia § 19, § 34a, § 47 a § 48 zákona č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „letecký zákon“) je zosúladenie dotknutých ustanovení tohto paragrafu s právne záväznými aktmi Európskej únie najmä v oblasti stanovenia kompetencie dopravného úradu osvedčovať poskytovateľov zdravotnej starostlivosti a lekárov oprávnených posudzovať zdravotnú spôsobilosť členov leteckého personálu. 
 
K bodu 6
Ustanovenia o zriadení a riadení Leteckého úradu Slovenskej republiky sa vypúšťajú z dôvodu zriadenia Dopravného úradu.
 
K bodom 8
Dôvodom zmeny a doplnenia ustanovenia § 48 leteckého zákona je implementácia príslušných právne záväzných aktov Európskej únie, ktoré členským štátom Európskej únie ukladajú povinnosť určiť príslušný orgán a stanoviť jeho kompetencie v súlade s jednotlivými ustanoveniami týchto aktov, ako aj plnenie nápravných opatrení uložených dopravnému úradu v rámci výkonu pravidelného štandardizačného auditu zo strany Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva.
 
K bodu 10
Letecký úrad Slovenskej republiky v súčasnosti pripravuje aj návrhy leteckých predpisov, ktoré má Slovenská republika povinnosť prebrať do právneho poriadku na základe Dohovoru o medzinárodnom civilnom letectve, ako člen Európskej únie, Európskej organizácie pre bezpečnosť letovej prevádzky, a pod. Táto oblasť je veľmi rozsiahla a zahŕňa množstvo vydaných predpisov, na ktorých pracujú takmer všetky organizačné zložky Leteckého úradu Slovenskej republiky. Týmto ustanovením sa zabezpečí spolupráca ministerstva a dopravného úradu v tejto oblasti.
 
K bodu 11
Podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 z 20. februára 2008 o spoločných pravidlách v oblasti civilného letectva a o zriadení Európskej agentúry pre bezpečnosť letectva, ktorým sa zrušuje smernica Rady 91/670/EHS, nariadenie (ES) č. 1592/2002 a smernica 2004/36/ES v platnom znení (ďalej len „nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 v platnom znení“) Európska agentúra pre bezpečnosť letectva okrem vykonávania ďalších činností vydáva za podmienok uvedených v tomto nariadení a jeho vykonávacích nariadeniach osvedčenia pre výrobky, súčastí a zariadenia, osvedčuje projektové, výrobné a údržbové organizácie (čl. 20), osvedčuje pilotov a ich výcvikové organizácie ako aj poverené zdravotnícke zariadenia (čl. 21), v oblasti leteckých navigačných služieb vykonáva kontroly a audity organizácií, ktorým vydáva osvedčenia (čl. 22a), vykonáva vyšetrovanie a audity organizácií, ktoré sa podieľajú na výcviku, skúšaní, kontrole alebo posudzovaní zdravotnej spôsobilosti riadiacich letovej prevádzky (čl. 22b), vykonáva audity a kontroly prevádzkovateľov tretích krajín (čl. 23) a vykonáva preskúmania vymedzených podnikov (čl. 55). Európska agentúra pre bezpečnosť letectva tieto činnosti vykonáva samostatne alebo môže ich plnením poveriť oprávnené subjekty alebo národné letecké úrady. V prípade, ak dopravný úrad splní podmienky požadované Európskou agentúrou pre bezpečnosť letectva a tá ho poverí vykonávaním niektorej z uvedených činností a za týmto účelom mu poskytne finančné prostriedky, odsek 3 stanovuje spôsob použitia takto získaných finančných prostriedkov.
 
K bodom 12 a 13
Dôvodom zmeny je umožniť ministerstvu a dopravnému úradu ukladať pokuty osobám pri porušení povinnosti jednak lekárom a zdravotníckym zariadeniam, ako aj členom leteckého personálu. Týmto doplnením dochádza v oblasti zdravotnej spôsobilosti členov leteckého personálu zároveň k implementáciu čl. 68 nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 v platnom znení, podľa ktoré členské štáty Európskej únie stanovia sankcie za porušenie tohto nariadenia a jeho vykonávacích predpisov.
 
K bodu 14
Legislatívna úprava z dôvodu doplnenia nových písmen do § 53 ods. 1 leteckého zákona.

K bodu 15
Navrhuje sa zosúladiť právnu úpravu rozhodovania o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam jednotlivých sekcií Dopravného úradu, pričom inštitút odvolania s devolutívnym účinkom sa navrhuje nahradiť špecifickým riadnm opravným prostriedkom – rozkladom. Predseda Dopravného úradu by o rozklade rozhodoval na základe návrhu rozkladovej komisie príslušnej podľa odborného zamerania činnosti, pri ktorej bolo vydané napadnuté prvostupňové rozhodnutie.

K bodu 16
Legislatívna úprava súvisiaca so zmenou názvu úradu.

K Čl. III
 
K bodom 1 a 2
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá zohľadňuje zmenu v § 39 zákona, ktorá súvisí s bodom 9.
 
K bodu 3
Vzhľadom na zmeny v súvislosti so zrušením Štátnej plavebnej správy a prevzatím jej kompetencií dopravným úradom je potrebné vykonať zmenu názvu predstaveného dopravného úradu, ktorým namiesto riaditeľa bude predseda.
 
K bodom 4 a 5
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá zohľadňuje zmenu v § 39 zákona, ktorá súvisí s bodom 9.
 
K bodom 6 a 7
Štátna plavebná správa sa dňom vzniku dopravného úradu zrušuje. Z uvedeného dôvodu je potrebné vykonať potrebné legislatívne úpravy súvisiace s názvom a organizáciou Štátna plavebná správa.
 
K bodom 8 a 9
Navrhuje sa presun pôsobnosti Štátnej plavebnej správy v oblasti vydávania záväzných stanovísk na ministerstvo. Ide o vydávanie záväzných stanovísk v konaniach podľa § 126 zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov v prípadoch ustanovených zákonom č. 338/2000 Z. z.
 
K bodu 10
Ustanovenie spresňuje, ktorí zamestnanci Dopravného úradu budú mať povinnosť byť označení a vystrojení na účely výkonu úloh spojených s výkonom odborného dozoru nad správou a údržbou vodných ciest a prístavov, prevádzkou plavidiel na vodných cestách a v prístavoch, odbornou spôsobilosťou členov posádok plavidiel a obsluhy plavebných komôr, spôsobilosťou plavidiel s výnimkou ťažobných zariadení podľa osobitného predpisu; v prípade plavidiel trvalo vyradených z prevádzky podľa § 23 ods. 4 vykonávajú dozor nad ich odstránením, dodržiavaním pravidiel bezpečnosti vnútrozemskej plavby, vykonávaním a priebehom kvalifikačného kurzu podľa § 31. Štátny odborný dozor zahŕňa okrem týchto úloh aj zisťovanie, ako prevádzkovateľ plavidla, posádka plavidla a osoby nachádzajúce sa na plavidle a osoba poverená vykonávaním kvalifikačného kurzu a školiteľ dodržiavajú tento zákon, súvisiace všeobecne záväzné právne predpisy, rozhodnutia vydané na jeho základe a medzinárodné zmluvy, ktorými je Slovenská republika viazaná.

K bodu 11
Ide o legislatívnu úpravu súvisiacu s odstránením legislatívnej skratky, ktorá bola zavedená už v bode 10.

K bodom 12 až 14
Ide o legislatívno-technickú úpravu, ktorá zohľadňuje zmenu v § 39 zákona, ktorá súvisí s bodom 9.
 
K bodu 15 
V rámci novej štruktúry sa navrhuje, aby o odvolaniach dopravného úradu rozhodoval v rámci rozkladového konania predseda dopravného úradu a nie minister dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky.

K bodu 16
Legislatívna úprava súvisiaca so zmenou názvu úradu.

 
K Čl. IV
 
K bodu 1
Legislatívno - technická úprava súvisiaca so zmenou § 103.
 
K bodu 2
Legislatívna úprava názvu úradu; legislatívna skratka „úrad“ zostáva v § 101 zachovaná.
 
 K bodu 3
Presun pôsobnosti ÚRŽD - vyšetrovacieho orgánu pre nehody a mimoriadne udalosti, ku ktorým došlo na špeciálnych dráhach a lanových dráhach, na ministerstvo.
 
K bodu 4
Presun pôsobnosti súvisiacej s činnosťami špeciálneho stavebného úradu z ÚRŽD na ministerstvo.
 
K bodu 5
Presun pôsobnosti špeciálneho stavebného úradu z ÚRŽD na ministerstvo.
 
K bodu 6
ÚRŽD sa zrušuje zriadením dopravného úradu, je preto potrebné vypustiť ustanovenia o ÚRŽD z právnej úpravy.

K bodu 7
Prechod pôsobnosti vyšetrovacieho orgánu pre nehody a mimoriadne udalosti, ku ktorým došlo na špeciálnych dráhach a lanových dráhach a špeciálneho stavebného úradu na ministerstvo.
 
K bodu 8
Prechod pôsobnosti špeciálneho stavebného úradu na ministerstvo.
 
K bodu 9
ÚRŽD sa zrušuje zriadením dopravného úradu, je preto potrebné vypustiť ustanovenia o organizácii a zriadení ÚRŽD z právnej úpravy.
 
K bodom 10
Vzhľadom na zmeny v súvislosti so zrušením ÚRŽD a prevzatím jeho kompetencií dopravným úradom a  v  časti špeciálneho stavebného úradu ministerstvom, navrhuje sa zrušiť ustanovenie § 111 ods. 3 zákona a nahradiť ho novým znením odseku 3, ktorá korešponduje s  právnou úpravou prijatou na základe zákona, ktorým bol zriadený dopravný úrad.

K Čl. V
 
Legislatívna úprava názvu úradu; legislatívna skratka „úrad“ zostáva v § 35 zachovaná.

K Čl. VI
 
K bodom 1 a 2
Keďže pôsobnosť a kompetencie PRÚ prechádzajú na nový regulačný úrad, je potrebné nahradiť označenie tohto orgánu štátnej správy v oblasti poštových služieb.  Zároveň sa zavádza legislatívna skratka „úrad“, ktorá doposiaľ nebola v zákone o poštových službách zavedená.  
 
K bodom 3, 5, 6 a 7
Legislatívno-technická zmena súvisiaca so vznikom Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb, ktorý bude vydávať svoj vestník úradu. Navrhuje sa preto, aby dokumenty a rozhodnutia, ktoré Poštový regulačný úrad doposiaľ uverejňoval podľa zákona č. 324/2011 Z. z. o poštových službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo vestníku ministerstva, boli uverejňované vo vestníku Úradu pre reguláciu elektronických komunikácií a poštových služieb. Súčasne sa zavádza legislatívna skratka „vestník ministerstva“ pre účely zverejňovania dokumentov a rozhodnutí, ktoré aj doposiaľ uverejňovalo ministerstvo vo svojom vestníku. 

K bodu 4
Zrušuje sa PRÚ, ustanovenia o charaktere a o organizácii PRÚ je potrebné vypustiť z právnej úpravy.

K bodom 8 a 9
Keďže regulačný úrad nebude mať svoj priamo vertikálne nadriadený správny orgán, rozhodovanie o opravných prostriedkoch proti jeho rozhodnutiam sa navrhuje ponechať na tom istom stupni v rámci regulačného úradu. Takýto postup bez uplatnenia devolutívneho účinku odvolania zodpovedá rozkladu. Navrhuje sa preto upraviť spôsob rozhodovania o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam regulačného úradu formou rozkladu. Vzhľadom na celkové postavenie regulačného úradu, ako aj na záujem na zachovaní kontinuity preskúmavania rozhodnutí TÚ SR, sa navrhuje upraviť vecnú príslušnosť na preskúmavanie rozhodnutí a postupov regulačného úradu na úrovni Najvyššieho súdu Slovenskej republiky.

K Čl. VII
 
K bodu 1
Uvedenou zmenou sa sleduje zachovanie spôsobu označovania úradu legislatívnou skratkou „úrad“ po zmene jeho názvu v príslušných ustanoveniach zákona o elektronických komunikáciách bez potreby ďalšej legislatívnej úpravy v texte zákona. Táto skratka zostáva v § 6 ods. 1 písm. b) zákona o elektronických komunikáciách zachovaná aj pre regulačný úrad.
 
K bodu 2
Legislatívna úprava názvu vestníka úradu.
 
K bodu 3
Zosúladenie ustanovenia s autorizačnou smernicou. Z pohľadu Európskej komisie je dôležité, aby celková výška úhrad  v zmysle článku 12 autorizačnej smernice (úhrady podľa § 6 ods. 4 písm. a) zákona o elektronických komunikáciách a správne poplatky podľa osobitného zákona) vybraných za daný rok neprevyšovala administratívne náklady regulátora spojené s reguláciou za daný rok (náklady vynaložené pri riadení, kontrole a vymáhaní plánu všeobecného povolenia a práv na používanie a osobitných povinností, ktoré sú spomenuté v článku 6 ods. 2 autorizačnej smernice, ktoré môžu zahŕňať náklady na medzinárodnú spoluprácu, harmonizáciu a normovanie, analýzu trhu, sledovanie zhody a inú kontrolu trhu, ako aj reguláciu práce, vyžadujúcu prípravu a uplatnenie sekundárnych právnych predpisov a správnych rozhodnutí, ako napríklad rozhodnutia o prístupe a prepojení). 
Okrem úhrad a správnych poplatkov v zmysle článku 12 autorizačnej smernice môžu členské štáty vyberať úhrady za používanie rádiových frekvencií a čísel v zmysle článku 13 autorizačnej smernice (§ 6 ods. 4 písm. b) a c) zákona o elektronických komunikáciách). Tieto úhrady sú stanovené za účelom zabezpečenia optimálneho použitia týchto zdrojov a sú viazané na právo za používanie a nie na systém všeobecného povolenia. 
Je potrebné zdôrazniť, že pri posudzovaní, či úhrady v zmysle článku 12 autorizačnej smernice, neprevyšujú administratívne náklady regulátora spojené s reguláciou, Európska komisia prihliada iba na úhrady v zmysle článku 12 autorizačnej smernice. Úhrady za používanie frekvencií a čísel v zmysle článku 13 autorizačnej smernice sa ukladajú s cieľom zabezpečiť optimálne využitie frekvencií a čísel, nepovažujú sa teda za úhrady podľa článku 12 autorizačnej smernice, v dôsledku čoho nie sú ani súčasťou obmedzenia v zmysle článku 12 ods. 1 písm. a) autorizačnej smernice. 

 K bodu 4
Uvedené ustanovenie zákona o elektronických komunikáciách je potrebné vypustiť, nakoľko upravujú zriadenie TÚ SR, spôsob jeho riadenia, spôsob voľby či vymenovania a odvolávania predsedu a podpredsedu TÚ SR. TÚ SR aj funkcia jeho predsedu a podpredsedu sa týmto zákonom zrušujú. Tieto náležitosti upravuje komplexne článok I.

K Čl. VIII
 
Ustanovenie o účinnosti sa formuluje tak, aby bolo jednoznačne určené, že k zániku zrušovaných úradov, prechodu pôsobností a zriadeniu regulačného úradu a dopravného úradu dôjde k 1. januáru 2014. Na zabezpečenie tohto prechodu, najmä na zabezpečenie nepretržitosti riadenia úradov je však nevyhnuté, aby niektoré ustanovenia týkajúce sa vymenovania štatutárnych orgánov a podpredsedov regulačného úradu a dopravného úradu nadobudli účinnosť skôr.