Dôvodová správa

	Všeobecná časť

	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 516/2008 Z. z. o Audiovizuálnom fonde a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony sa predkladá ako iniciatívny materiál. 

	Poskytovanie finančných prostriedkov na podporu audiovizuálneho priemyslu je po zriadení Audiovizuálneho fondu a po začatí jeho podpornej činnosti ďalším systémovým opatrením v oblasti audiovizuálnej kultúry a priemyslu v Slovenskej republike. Doterajšia podporná činnosť, ktorú Audiovizuálny fond kontinuálne uskutočňuje od roku 2010, znamenala predovšetkým dôležitý rozvojový impulz pre audiovizuálnu kultúru s jej hodnotovou orientáciou a s kultúrnym rozmerom. Preukázateľne pozitívne výsledky doterajšej podpornej činnosti fondu sa prejavujú nielen v náraste počtu slovenských hraných, dokumentárnych a animovaných audiovizuálnych diel, ale aj v ich narastajúcom ohlase a získaných oceneniach na významných medzinárodných festivaloch i mnohých ďalších kultúrnych podujatiach na Slovensku aj v zahraničí. 

Napriek pozitívnym hodnotovým výsledkom aj rozvíjajúcemu sa profesionálnemu zázemiu však audiovizuálne prostredie na Slovensku stále nie je dostatočne konkurencieschopné, najmä pokiaľ ide o výrobné a technologické zázemie audiovizuálnej produkcie, ako aj z hľadiska dostupnosti finančných zdrojov a investícií do audiovizuálnej produkcie mimo sféry verejných financií. V krajinách s porovnateľným audiovizuálnym trhom, aký existuje na Slovensku, objektívne nie je možné z využívania a distribúcie audiovizuálnych diel generovať finančné zdroje potrebné pre rozvoj audiovizuálneho priemyslu, pre budovanie infraštruktúry aj pre investície do ďalšej, najmä finančne náročnejšej audiovizuálnej produkcie. Výnimkou je len produkcia audiovizuálnych diel určených výlučne pre televízne vysielanie (najmä seriálová produkcia). No tvorba a výroba realizačne náročnejších filmových diel a žánrov (napr. rozprávka, fantasy, historické filmy, sci-fi a pod.) je bez zahraničných investícií a verejnej podpory na Slovensku prakticky nemožná a takéto žánre v slovenskej audiovízii dlhodobo chýbajú. 

Existencia a rozvoj audiovizuálneho priemyslu, ako aj produkcia náročnejších filmových žánrov je na Slovensku stále závislá jednak od podpory z verejných financií a jednak od zahraničných investícií do filmovej produkcie a súvisiacich služieb. Pre audiovizuálny priemysel v Slovenskej republike je v súčasnosti charakteristická nízka miera konkurencieschopnosti, limitované finančné aj technologické možnosti na realizáciu náročnejších audiovizuálnych diel a takmer výlučná závislosť na domácej audiovizuálnej produkcii (televízne diela, rozpočtovo aj realizačne menej náročné filmy z nezávislej produkcie aj postupne klesajúci objem audiovizuálnej reklamnej produkcie). Vývoj filmovej produkcie na Slovensku je dlhodobo poznačený absenciou zahraničných produkcií, čím dochádza k neúmernej závislosti slovenského audiovizuálneho priemyslu takmer výlučne na domácich finančných zdrojoch, doplnených len v niektorých prípadoch podielom slovenských koproducentov na podpore z európskych programov a fondov (MEDIA, Eurimages) a len výnimočne aj ďalšími zdrojmi, ktoré na Slovensku preinvestujú zahraniční partneri na realizácii koprodukčných filmových projektov.

Pre zahraničné produkcie, ktoré v minulosti nakrúcali na území Slovenskej republiky buď formou koprodukcií so štátnym filmovým podnikom (napríklad séria slovensko-nemeckých rozprávok z 80. rokov) alebo s využitím jeho výrobných kapacít a služieb, v súčasnosti neexistuje žiadna forma štátnej podpory ani zvýhodnenia, ktorá by mohla byť motiváciou pre realizáciu zahraničných filmov na Slovensku. Pritom v okolitých krajinách (Česká republika, Maďarsko), ako aj v iných európskych krajinách s porovnateľným audiovizuálnym trhom (Rumunsko, Island, Írsko) je takýto systém štátnej podpory súkromných investícií do filmového priemyslu už zavedený a prináša preukázateľné efekty – nielen z hľadiska návratnosti v príjmoch verejných rozpočtov, ale najmä z hľadiska rozvoja audiovizuálneho priemyslu v danej krajine, jeho infraštruktúry, technologickej inovácie aj profesijného zázemia.

Je prirodzené, že jednotlivé európske štáty v súčasnosti intenzívne uplatňujú rôzne formy stimulov pre zahraničné produkcie, aby tak podporili aj stabilitu a rozvoj priemyselnej základne, ktorá je nevyhnutná pre kontinuálne fungovanie aj pre udržateľný rozvoj vlastnej audiovizuálnej kultúry. Audiovizuálna kultúra v krajine, akou je Slovensko, nemôže dlhodobo a úspešne fungovať bez svojej priemyselnej (technologickej, výrobnej, profesijnej) základne, pričom existencia a rozvoj tejto základne sú v našich podmienkach závislé od neštátnych investícií aj od zahraničných produkcií.

Relevantným faktorom pre rozhodovanie zahraničných produkcií nie sú primárne nominálne náklady jednotlivých tovarov, služieb či profesií, ale výsledné náklady po zohľadnení podporného systému, ktorý daná krajina poskytuje pre podporu investícií do filmového priemyslu. Tieto výsledné náklady potom v kombinácii s ďalšími ekonomickými faktormi tvoria mieru „príťažlivosti“ danej krajiny z hľadiska investovania do audiovizuálneho priemyslu. V prípade vytvorenia podporného mechanizmu v Slovenskej republike, ktorý bude porovnateľný s okolitými krajinami, môžu  byť v rozhodovacom procese zahraničných produkcií za ďalšie výhody Slovenskej republiky  považované aj jej členstvo v eurozóne, existujúci daňový systém, stabilný a transparentný dotačný systém v audiovízii, flexibilita administrácie navrhovaného podporného mechanizmu, geografická poloha aj dostupné služby či kvalifikovaná pracovná sila.

Navrhovaný systém podpory investícií do audiovizuálneho priemyslu svojím zameraním a administratívnym mechanizmom predstavuje koncepčné a vo vzťahu k existujúcemu dotačnému mechanizmu komplementárne riešenie pre komplexné zabezpečenie strategických cieľov a rozvojových zámerov audiovizuálnej kultúry a priemyslu v Slovenskej republike. Očakávanými efektmi navrhovaného mechanizmu sú najmä
-	vyvolanie záujmu zahraničných produkcií o nakrúcanie a realizáciu audiovizuálnych diel v Slovenskej republike,
-	vytvorenie impulzov pre rozvoj chýbajúcej infraštruktúry audiovizuálneho priemyslu v Slovenskej republike najmä v oblasti moderných technológií,
-	zvýšenie medzinárodnej konkurencieschopnosti audiovizuálneho priemyslu v Slovenskej republike,
-	pozitívne prínosy pre verejné rozpočty (dane a odvody), rozvoj služieb a pracovných príležitostí v audiovízii,
-	prínos pre propagáciu a prezentáciu Slovenskej republiky a jej regiónov,
-	zvýšenie príležitostí pre uplatnenie profesií a pre získanie profesijných skúseností aj na takých projektoch, ktoré svojou finančnou aj realizačnou náročnosťou výrazne prevyšujú potenciál slovenského producentského prostredia.

Reálny ekonomický prínos bude možné pomenovať a kvantifikovať iba na základe uskutočnenia a vyhodnotenia viacerých projektov, ktoré budú z tohto programu podporené (predpoklad vyhodnotenia ku koncu roka 2015).

Návrhom zákona sa novelizuje zákon č. 183/2000 Z. z. o knižniciach, o doplnení zákona Slovenskej národnej rady č. 27/1987 Zb. o štátnej pamiatkovej starostlivosti a o zmene a doplnení zákona č. 68/1997 Z. z. o Matici Slovenskej v znení neskorších predpisov. Navrhuje sa, aby sa na historický knižničný dokument a historický knižničný fond, ako aj významný slovacikálny dokument, knižničný dokument alebo súbor knižničných dokumentov, ktoré pre svoju osobitnú kultúrnu a historickú hodnotu môžu byť vyhlásené za historický knižničný dokument alebo historický knižničný fond, vzťahovala výnimka, podľa ktorej na ne nemožno zriadiť záložné právo, nemožno ich zaťažiť a aby   nepodliehali exekúcii ani konkurzu. Z dôvodu prechodu na menu euro od 1. januára 2009 sa novelizuje zákon č. 416/2002 Z. z. o navrátení nezákonne vyvezených kultúrnych predmetov v znení zákona č. 149/2005 Z. z., zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 13/1993 Z. z. o umeleckých fondoch v znení neskorších predpisov a zákon Slovenskej národnej rady 
č. 96/1991 Zb. o verejných kultúrnych podujatiach.  

Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, ústavnými zákonmi, zákonmi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná, ako aj s právom EÚ.  

Predkladaný návrh zákona má nominálny negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy a nemá vplyv na životné prostredie. Predkladaný návrh zákona má pozitívny sociálny vplyv, pozitívny vplyv na podnikateľské prostredie a na informatizáciu spoločnosti.