Dôvodová správa

Všeobecná časť

	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov je vypracovaný v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2013.

	Dôvodom novelizácie zákona č. 80/1997 Z. z. o Exportno-importnej banke Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov je prijatie nového Oznámenia Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (2012/C 392/01), ktorým sa reguluje štátna pomoc v oblasti krátkodobého poistenia vývozných úverov s cieľom predísť potenciálnemu narušeniu alebo odstrániť už exitujúce narušenia hospodárskej súťaže na vnútornom trhu nielen medzi vývozcami v rôznych členských štátoch (obchodujúcich v rámci EÚ alebo mimo nej), ale aj medzi poisťovateľmi vývozných úverov pôsobiacich v EÚ. 

Novela zákona reaguje aj na úlohu vyplývajúcu z Programového vyhlásenia vlády SR na roky 2012 až 2016, podľa ktorého sa vláda SR v proexportnej politike zameria na rozšírenie proexportných kapacít. V tomto kontexte je cieľom novelizácie zákona umožnenie širšieho uplatnenia podpory zahraničnoobchodných operácií slovenských vývozcov a dovozcov prostredníctvom poskytovania osobitných finančných služieb – financovania, poisťovania a zaisťovania vývozných úverov, financovania dovozných úverov na podporu vývozu a prostredníctvom ďalších súvisiacich služieb.

	Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa návrh novely zákona zameriava na nové vymedzenie poistných rizík, na aktualizáciu finančných nástrojov a produktov EXIMBANKY SR na podporu exportu a na úpravu jej vnútorného hospodárenia. V navrhovanej novele sú obsiahnuté aj legislatívno-technické a legislatívno-gramatické úpravy zákona.  

	Predpokladané dopady na rozpočet verejnej správy, na podnikateľské prostredie, sociálne vplyvy, vplyvy na životné prostredie a vplyvy na informatizáciu spoločnosti sú vyjadrené v doložke vybraných vplyvov.

	Návrh zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, zákonmi a medzinárodnými zmluvami a inými medzinárodnými dokumentmi, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

Osobitná časť
 
K čl. I

K bodom 1, 30 a 31 	
Vzhľadom na právne dôsledky prijatia Lisabonskej zmluvy sa v § 1 ods. 3 zákona, v transpozičnom odkaze (§ 41a zákona) a v nadpise transpozičnej prílohy vypúšťa odkazovanie sa na Európske spoločenstvo.    

K bodu 2
Upravuje sa vymedzenie pojmu vývozca z dôvodu umožnenia prefinancovania jeho vývozných aktivít komplexne pre všetky hospodársky spojené osoby patriace do jeho skupiny. Doterajšie znenie zákona umožňuje takýto postup len pre jeho dcérske spoločnosti.
  
K bodom 3 a 4 
Pre pojmy „banka, zahraničná banka a pobočka zahraničnej banky“, definované zákonom o bankách, sa zavádza spoločná legislatívna skratka „banka“, aby bolo jednoznačné, že v ďalšom texte ustanovenia § 4 písm. c) sa pod pojmom banka vývozcu (ako aj v iných obdobných pojmoch v ďalších ustanoveniach zákona) rozumie banka vývozcu, zahraničná banka vývozcu alebo pobočka zahraničnej banky vývozcu. Z dôvodu zavedenia legislatívnej skratky sa novým znením § 4 písm. f) vypúšťajú príslušné nadbytočné slová a zároveň odvolávka na odkaz 1a), ktorý je po zavedení spoločnej legislatívnej skratky „banka“ zavádzajúci, pretože pre samostatný pojem „banka“ prislúcha odkaz 3.   

K bodom 5 a 6
Úprava definície obchodovateľného a neobchodovateľného rizika vyplýva z prijatia nového Oznámenia Komisie členským štátom o uplatňovaní článkov 107 a 108 Zmluvy o fungovaní Európskej únie na krátkodobé poistenie vývozných úverov (ďalej len „Oznámenie Komisie“).      

K bodu 7
Upravuje sa definícia pojmu „klientský účet“ tak, aby Eximbanka mohla viesť takýto účet aj pre zahraničného odberateľa, zahraničného dodávateľa, banku zahraničného odberateľa alebo banku zahraničného dodávateľa. Pri niektorých transakciách je vhodné, aby si účet v Eximbanke otvoril nielen vývozca, ale aj druhý účastník transakcie, t.j. zahraničný odberateľ, čím sa zlepší kontrola nad finančnými tokmi prebiehajúcimi v rámci transakcie a tým pádom je možné aj eliminovať niektoré riziká vyplývajúce z transakcie. Vytvorením tejto možnosti sa teda sleduje zníženie rizík z transakcií, ktoré na seba prevzala Eximbanka z titulu financovania alebo poisťovania týchto transakcií. 

K bodom 8 a 9
Vypúšťa sa obmedzenie členstva v Rade banky na dve funkčné obdobia za sebou. Doterajšia právna úprava, ktorá je platná od prijatia zákona v roku 1997, už stratila svoje opodstatnenie. Zníženie počtu členov Rady banky zo siedmich na päť zrealizované do konca roka 2010 na základe prechodného ustanovenia k novele zákona z roku 2008 prispelo k zvýšeniu efektívnosti jej činnosti, pričom zrušenie obmedzenia celkového počtu možných postupných opätovných vymenovaní jednej osoby za člena Rady banky sleduje zachovanie kontinuity, odbornosti a skúseností členov Rady banky a zároveň priblíženie slovenskej právnej úpravy k právnej úprave v značnej časti iných exportno-importných bánk v Európe a vo svete. Z dôvodu prečíslovania odsekov v § 7 sa upravuje aj znenie odseku 10. 

K bodom 10 a 11
Ide o zosúladenie pojmov používaných v ostatných  ustanoveniach zákona.

K bodu 12
Vypúšťa sa obmedzenie členstva v Dozornej rade na dve funkčné obdobia za sebou, pretože  takéto obmedzenie už stratilo svoje opodstatnenie z rovnakých dôvodov, ako sú uvedené v odôvodení k bodom 8 a 9, pričom v prípade Dozornej rady došlo do konca roka 2010 k zníženiu počtu členov Dozornej rady z jedenásť na sedem.     

K bodu 13
Navrhovaná úprava vyplýva zo skutočnosti, že ak Eximbanka zaisťuje vývozné úvery, ktoré boli poistené zo strany poisťovateľa, tak sa pri tomto zaistení riadi podmienkami úverového poistenia, ktoré dohodol poisťovateľ, tzn. riadi sa podmienkami poisťovateľa, nie vlastnými podmienkami.   
     
K bodu 14
Vymedzenie inštitúcií, od ktorých môže Eximbanka prijať finančný úver /§ 24 ods. 5 písm. d)/, sa legislatívne zosúlaďuje s ustanovením § 4 písm. c) zákona. Novým znením ustanovenia § 24 ods. 5 písm. e) sa rozširujú ďalšie činnosti Eximbanky o priame financovanie, refinancovanie alebo spolufinancovanie krátkodobých, strednodobých a dlhodobých úverov pre vývozcov a dovozcov na nákup tovarov alebo služieb od tuzemských dodávateľov, čím sa najmä umožní Eximbanke komplexnejším spôsobom obslúžiť vývozcov a pružnejšie reagovať na ich potreby a požiadavky súvisiace so zabezpečením prefinancovania dodávok tuzemských komponentov a technológií so zámerom následného vývozu kompletných celkov do zahraničia (doterajšia právna úprava /§ 4 písm. d)/ umožňuje financovať iba nákup technológie, ktorá je vyrobená v zahraničí).

K bodu 15
Úprava ustanovenia § 26 zákona vyplýva z prijatia Oznámenia Komisie, ktoré umožňuje štátnym poisťovateľom poskytovať krátkodobé poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách, len ak nemajú určité výhody v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi úverov, ktorými sa rozumejú napríklad štátne záruky za pôžičky alebo straty, oslobodenie od povinnosti vytvárať primerané rezervy ako komerčné poisťovne alebo od ostatných povinností následkom vyňatia operácií poistenia vývozných úverov na účet štátu alebo s jeho zárukou, úľavy alebo oslobodenie od daní, udelenie pomoci alebo poskytnutie kapitálu štátom alebo iné formy financovania, ktoré nie sú v súlade so zásadou investora v trhovom hospodárstve, poskytovanie služieb štátom v naturáliách alebo priame zaistenie poskytované štátom alebo záruka na priame zaistenie štátom za výhodnejších podmienok ako sú podmienky dostupné na súkromnom trhu so zaistením. Preto sa spod záruky štátu vyčleňujú záväzky vzniknuté z poistenia a zaistenia obchodovateľných rizík.                

K bodom 16 a 17
Úprava ustanovenia § 28 ods. 3 priamo súvisí s predchádzajúcou úpravou. Platné znenie tohto  ustanovenia nepripúšťa žiadnu exekúciu na vlastné zdroje financovania Eximbanky, pričom zároveň je potrebné uviesť, že podľa súčasného znenia § 26 zákona štát ručí za všetky záväzky Eximbanky vzniknuté podľa tohto zákona bezpodmienečne a neodvolateľne, čím je dostatočným spôsobom zabezpečená právna ochrana veriteľov. Z dôvodu zúženia rozsahu ručenia štátu je však potrebné pripustiť exekúciu na určitý majetok Eximbanky, aby bolo umožnené každému z veriteľov uspokojiť si zákonným spôsobom svoje pohľadávky voči Eximbanke. Preto sa navrhuje, aby bol z exekúcie vylúčený len konkrétne vymedzený majetok Eximbanky (absolútna exekučná imunita /§ 28 ods. 3/) ako aj iný majetok Eximbanky, ak príslušný exekučný súd rozhodol o zastavení exekúcie z dôvodu, že takýto majetok je nevyhnutne potrebný na vykonávanie jej činností a plnenie jej úloh podľa tohto zákona (relatívna exekučná imunita /nový odsek 4 v § 28/). Ustanovenie § 61a ods. 1 Exekučného poriadku umožňuje osobitným zákonom vymedziť majetok, ktorý nepodlieha exekúcií, pričom ustanovenie § 57 ods. 2 Exekučného poriadku umožňuje zastavenie exekúcie aj vtedy, ak to vyplýva z osobitného zákona. Na druhej strane pripustenie exekúcie na všetok majetok Eximbanky by mohlo spôsobiť znemožnenie vykonávania činností a plnenia úloh, ktoré jej ukladá zákon, pričom ide o úlohy, ktoré Eximbanka plní vo verejnom záujme a preto bola zriadená osobitným zákonom. 

K bodu 18
Jednými z hlavných činností Eximbanky /viď § 2 písm. a) a b)/ je financovanie vývozných úverov a financovanie dovozných úverov, pričom základné zabezpečenie zdrojového krytia financovania dovozných úverov zákon nedefinuje, preto je potrebné náležite doplniť ustanovenie § 29 ods. 1 novým písmenom c). 

K bodu 19
Úprava ustanovenia § 29 ods. 3 tiež vyplýva z prijatia Oznámenia Komisie, ktoré umožňuje štátnym poisťovateľom poskytovať krátkodobé poistenie vývozných úverov pri obchodovateľných rizikách, len ak nemajú určité výhody v porovnaní so súkromnými poisťovateľmi úverov. Z tohto dôvodu sa vylučuje možnosť doplniť fond na krytie obchodovateľných rizík dotáciou z výdavkov štátneho rozpočtu. Zároveň sa navrhovanou úpravou vylučuje možnosť doplniť štátnou dotáciou aj novoustanovený fond na financovanie dovozných úverov, a to z dôvodu, že štátna podpora dovozných úverov nie je upravená Konsenzom OECD ani v práve Európskej únie, ako aj rezervný fond a ďalšie účelové fondy, a to z princípu, že takéto fondy by sa mali primárne tvoriť a dopĺňať z výsledkov hospodárenia Eximbanky.

K bodu 20
Navrhovanou úpravou sa posilňuje kompetencia Ministerstva financií SR pri prekročení rozpočtu Eximbanky (bude potrebný súhlas ministerstva), pričom sa zároveň sprísňuje, že prekročenie rozpočtu sa môže týkať iba prevádzkových výnosov a nákladov po zohľadnení opravných položiek a rezerv, nie všetkých výnosov a nákladov.     

K bodu 21
Úprava znenia ustanovenia § 33 písm. c) priamo súvisí so zmenou § 29 ods. 3 (viď bod 19).
 
K bodu 22
Legislatívno-technická úprava. Hlásenia, výkazy a iné prehľady sa Ministerstvu financií SR predkladajú podľa § 19 ods. 3 zákona. 

K bodom 23 až 25
Jedným z predmetov štátneho dozoru je podľa platného § 36 ods. 2 písm. c) zákona o Eximbanke kontrola dodržiavania hospodárnosti, efektívnosti, účinnosti a účelnosti pri hospodárení s prostriedkami štátneho rozpočtu, ktorá je však upravená osobitným zákonom, a to zákonom č. 502/2001 Z. z. o finančnej kontrole a vnútornom audite a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Preto sa navrhuje, aby táto kontrola bola vyňatá spod štátneho dozoru a bola predmetom vládneho auditu, pri výkone ktorého by sa postupovalo podľa tohto osobitného predpisu.      
K bodu 26
Úprava v súvislosti so zavedením meny euro v Slovenskej republike.

K bodu 27
Ide o legislatívno-gramatickú úpravu zákona. Člen Rady banky, ktorý nie je zamestnancom Eximbanky, je podľa § 7 ods. 1 len jeden. 

K bodu 28
Legislatívno-gramatická úprava. Členmi Rady banky sú aj generálny riaditeľ a námestníci generálneho riaditeľa, preto je ich citovanie v druhej vete ustanovenia § 37 ods. 6  nadbytočné. 

K bodu 29
Legislatívno-technická úprava. Členovia zboru poradcov sú vymenúvaní podľa § 14 ods. 4.   

K čl. II

Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2014.