B. Osobitná časť

K článku I
 
K bodom 1, 2, 5, 8, 14, 15, 35, 37 (§ 4 ods. 2 a 3 a súvisiace ustanovenia)
 
Navrhuje sa vypustenie ustanovení týkajúcich sa povinnej ale aj dobrovoľnej registrácie zdaniteľných osôb, ktoré spoločne podnikajú na základe zmluvy o združení alebo inej obdobnej zmluvy. Dôvodom vypustenia týchto ustanovení je dosiahnutie súladu so smernicou Rady 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty. 
 
K bodom 3 a 4 (§ 4 ods. 4)
            
Ustanovenie sa spresňuje vo vzťahu k získaniu postavenia platiteľa dane zo zákona na základe nadobudnutia podniku alebo nadobudnutia samostatnej organizačnej zložky (kúpa alebo vklad podniku do obchodnej spoločnosti). Bližšie sa určuje skutočnosť, ktorou je nadobudnutie podniku alebo nadobudnutie organizačnej zložky. Osoba sa stane platiteľom dane len za predpokladu, že v rámci predaja podniku alebo jeho časti príp. vkladu podniku sa prevádza hmotný a nehmotný majetok. Týmto sa má zabrániť situácii, aby sa subjekt na základe umelo vytvorenej schémy (formálny predaj podniku alebo organizačnej zložky bez existencie majetku) nestal platiteľom dane.
Ustanovenie sa spresňuje aj v tom smere, že nadobudnutie postavenia platiteľa dane bude overovať  daňový úrad na základe predložených dokladov. Z tohto dôvodu zo zákona vyplýva povinnosť, aby subjekt okrem oznámenia skutočnosti, na základe ktorej sa mal stať platiteľom dane, poslal aj príslušné doklady osvedčujúce túto skutočnosť (napr. zmluva o predaji podniku, výpis z obchodného registra, zmluva o dodaní stavby). 
Ak daňový úrad zistí, že nie sú splnené podmienky na registráciu, nevydá osvedčenie, nepridelí IČ DPH a o tejto skutočnosti vydá rozhodnutie, proti ktorému nie je možné podať odvolanie.
 
K bodu 6 (§ 4b ods. 5)
 
Navrhuje sa, aby v prípade pristúpenia nového člena do skupiny, bola zmena registrácie vykonaná aj v priebehu kalendárneho roka, to znamená, že ak zástupca podá žiadosť o zmenu registrácie z dôvodu pristúpenia nového člena napr. 25.2.2014, daňový úrad zmenu registrácie skupiny vykoná k 1.5.2014. Samozrejme za predpokladu, že pristupujúci člen spĺňa podmienky podľa § 4a zákona. Práva a povinnosti podľa zákona o DPH prechádzajú na skupinu dňom 1.5.2014. 
            
K bodu 7 (§ 4c ods. 1 písm. b)
 
Povinnosť zložiť zábezpeku na daň sa rozširuje aj na prípady, ak je žiadateľom právnická osoba, ktorej spoločníkom je tiež právnická osoba, ktorá má nedoplatky na DPH 1 000 eur a viac. 
 
K bodu 9 (§ 4c ods. 9)
 
Povinnosť zložiť zábezpeku na DPH na základe rozhodnutia daňového úradu podľa § 4c zákona (povinnosť bola zavedená v zákone s účinnosťou od 1.10.2012) sa rozširuje aj na tie subjekty, ktoré nadobudli postavenie platiteľa dane zo zákona podľa § 4 ods. 6 zákona (od 1.1.2014 podľa ods. 4), a na zdaniteľné osoby, ktorým bola zmenená registrácia podľa § 5 alebo § 6 na registráciu podľa § 4 zákona (IČ DPH sa nemení) za predpokladu, že tieto osoby budú spĺňať podmienky na uloženie zábezpeky. Týmto sa má zabrániť snahám dosiahnuť registráciu inú ako podľa § 4 ods. 1 až 4 zákona (resp. od 1.1.2014 inú ako podľa § 4 ods. 1 alebo 2), a tým sa vyhnúť plateniu zábezpeky.  
 
K bodu 10 (§ 5 ods. 1)
 
Navrhuje sa vypustiť povinnosť pre zahraničné osoby registrovať sa pre DPH v tuzemsku v prípade, ak tieto osoby uskutočnia dovoz tovaru do SR. Povinnosť registrovať sa v tuzemsku pre DPH ostáva zachovaná, ak dovezený tovar plánujú dovozcovia dodať s miestom dodania v SR (ustanovenie § 69a zákona týmto nie je dotknuté). 
 
K bodu 11 (§ 6a)
 
Ak zahraničná osoba prestane spĺňať status zahraničnej osoby (napr. z dôvodu, že v SR vznikla prevádzkareň v zmysle § 4 ods. 7 zákona, príp. došlo k presunu sídla do SR, zmena bydliska), považuje sa za osobu, ktorá je registrovaná podľa § 4 zákona (registrácia podľa § 4 sa týka osôb usadených v SR). Zmena registrácie podľa § 5 a § 6 zákona na registráciu podľa § 4 nie je podmienená dosiahnutím obratu.
Zahraničná osoba je povinná písomne informovať daňový úrad o skutočnosti, na základe ktorej prestala spĺňať status zahraničnej osoby. 
Daňový úrad vykoná zmenu v registrácii podľa daňového poriadku. Predpokladá sa, že osvedčenia o registrácii pre daň budú od 1.1.2014 vydávané s vyznačením príslušného paragrafu zákona, podľa ktorého bolo osobe pridelené IČ DPH. 
Podobne sa navrhuje riešiť zmena registrácie z § 4 na registráciu podľa § 5 alebo § 6 zákona (napr. prevádzkareň v zmysle § 4 ods. 7 zákona zahraničnej právnickej osoby prestane spĺňať kritériá prevádzkarne). Zmena registrácie z § 4 na § 5 príp. § 6 zákona pripadá do úvahy vtedy, ak existuje dôvod na registráciu podľa § 5 alebo § 6, t. j. ak táto osoba, ktorá nadobudla status zahraničnej osoby, bude v tuzemsku vykonávať činnosť, z ktorej je povinná platiť DPH v tuzemsku. 
 
K bodu 12 (§ 7, § 11 a § 82)
 
Z dôvodu zjednodušenia sa navrhuje zaokrúhlenie sumy 13 941,45 eur na sumu 14 000 eur.
 
K bodu 13 (§ 8 ods. 3)
 
Z dôvodu zjednodušenia sa navrhuje zaokrúhlenie sumy z 16,60 eura na 17 eur.
 
K bodu 16 (§ 25 ods. 3)
 
V súčasnosti platné ustanovenie § 25 ods. 3 zákona určuje zdaňovacie obdobie, v ktorom má dodávateľ vykonať opravu základu dane len pre prípad, že k oprave základu dane je vyhotovený doklad o oprave základu dane. V zákone absentuje určenie obdobia, v ktorom by mal dodávateľ vykonať opravu základu dane, ak ide o prípady, kedy dodávateľ k oprave základu dane nevyhotovuje doklad o oprave základu dane (napr. ak opravuje základ dane voči nezdaniteľnej osobe alebo v prípade poskytnutia tzv. nepriamych zliav, ktoré sú poskytnuté inej osobe ako priamemu odberateľovi – viď rozsudok C - 317/94, Elida Gibbs Ltd.). Z uvedeného dôvodu sa ustanovenie dopĺňa a v prípade, že platiteľ dane pri oprave základu dane nevyhotovuje doklad o oprave základu dane, uvedie opravu základu dane do daňového priznania za to zdaňovacie obdobie, kedy nastala skutočnosť rozhodná na opravu základu dane, ktorou je napr. poskytnutie zľavy, zrušenie plnenia a iné (ak nastanú skutočnosti uvedené v § 25 ods. 1 zákona). 
 
K bodu 17 (§ 48b ods. 1)
 
Ustanovenie sa precizuje a zároveň zosúlaďuje s colnými predpismi čo sa týka možnosti ručenia za DPH aj inými subjektmi ako bankami. Ručenie za DPH pri dovoze tovaru, za ktorým nasleduje intrakomunitárne dodanie tovaru, môže poskytnúť aj poisťovňa a Exportno-importná banka SR.
 
K bodu 18 (§ 49 ods. 9)
 
Ustanovenie sa spresňuje čo sa týka odpočtu dane z prijatých plnení v tuzemsku v prípade zahraničnej osoby registrovanej podľa § 5 zákona, ktorá je usadená v treťom štáte. Zahraničné osoby, ktoré sú usadené v treťom štáte, a ktoré spĺňajú podmienky na vrátenie dane podľa § 56 zákona, si nemôžu uplatňovať odpočítanie dane z prijatých plnení v tuzemsku prostredníctvom daňového priznania, ale žiadajú o vrátenie dane podaním žiadosti podľa § 57 zákona.
 
K bodu 19 (§ 51 ods. 3)
 
V praxi často dochádza k situácii, keď platiteľ dane, ktorý nadobudne tovar z iného členského štátu nemá k dispozícii faktúru do 15 dní nasledujúceho kalendárneho mesiaca po dodaní (nadobudnutí) tovaru. Daňovú povinnosť vykáže v zdaňovacom období podľa § 20 ods. 1 písm. a) zákona a neskôr dostane faktúru s dátumom vystavenia skorším, čo znamená, že podľa dátumu vystavenia faktúry vznikla daňová povinnosť podľa § 20 ods. 1 písm. b) zákona. V takomto prípade je platiteľ dane povinný podať dodatočné daňové priznanie. V záujme zmiernenia prípadného negatívneho dopadu v súvislosti s uplatnením práva na odpočítanie dane sa dopĺňa ustanovenie, podľa ktorého bude mať platiteľ dane právo vykonať odpočítanie dane za zdaňovacie obdobie, za ktoré podáva dodatočné daňové priznanie, ak ku dňu podania dodatočného daňového priznania má faktúru.
 
K bodu 20 (§ 53 ods. 1)
 
Znenie tohto ustanovenia sa upravuje tak, aby platiteľ dane, ktorý si uplatnil odpočítanie dane a následne po odpočítaní dane nastane zmena skutočností, ktoré boli významné pre odpočítanie dane, bol povinný vykonať opravu odpočítanej dane za zdaňovacie obdobie, v ktorom dôjde k zmene skutočností, na základe ktorých si uplatnil odpočítanie dane, napríklad ak v zdaňovacom období získa cenovú zľavu, ak dôjde  k zrušeniu plnenia alebo ak nastanú iné skutočnosti uvedené v § 25 ods. 1 zákona.
Podľa v súčasnosti platného znenia § 53 ods. 1 zákona opraví príjemca plnenia odpočítanú daň len na základe opravy základu dane a dane u dodávateľa tovaru alebo služby, a to v tom zdaňovacom období, keď dodávateľ vyhotoví doklad o oprave základu dane. V prípade, ak dodávateľ nevyhotoví doklad o oprave základu dane, nie je zákonom určené zdaňovacie obdobie, v ktorom má príjemca plnenia opraviť odpočítanú daň. Takže navrhovanou zmenou ustanovenia sa zároveň určuje zdaňovacie obdobie, v ktorom je platiteľ dane povinný opraviť odpočítanú daň, pričom na rozdiel od súčasne platnej právnej úpravy nebude táto oprava viazaná na vykonanie opravy základu dane u dodávateľa tovaru alebo služby a na vyhotovenie dokladu o oprave základu dane u dodávateľa.
Ak sa povinnosť opraviť odpočítanú daň viaže na nadobudnutie tovaru z iného členského štátu, prípadne dodanie tovaru alebo služby, ak osobou povinnou platiť daň je odberateľ tovaru alebo služby, spolu so základom dane sa opraví aj daň podľa § 25 zákona o DPH.
 
K bodu 21 (§ 54 ods. 4)
 
Z dôvodu právnej istoty sa v zákone vypúšťa slovo prvýkrát, aby bolo zrejmé, že u každého nadobúdateľa investičného majetku sa obdobie na úpravu odpočítanej dane začína počítať odznovu. 
 
K bodu 22 (§ 54b)
 
Z dôvodu právnej istoty sa v zákone dopĺňa povinnosť pokračovať v lehote na úpravu odpočítanej dane z investičného majetku v prípade právneho nástupníctva. Ak investičný majetok, ktorým je nehnuteľnosť, podlieha pravidlám úpravy odpočítanej dane, či podľa § 54 alebo podľa § 54a zákona, a tento majetok nadobudne právny nástupca, ktorý je alebo sa stáva platiteľom dane podľa § 4 ods. 6 zákona (napr. v prípade zlúčenia, rozdelenia, splynutia obchodných spoločností), obdobie na úpravu odpočítanej dane, ktoré začalo plynúť v čase, keď nadobudol investičný majetok predchodca, sa neprerušuje. Ak napr. platiteľ dane nadobudol nehnuteľnosť v roku 2011 a v roku 2014 dôjde k zániku platiteľa dane bez likvidácie, jeho právny nástupca je povinný pri zmenách uvedených v § 54 alebo v § 54a zákona upraviť odpočítanú daň, a toto obdobie na úpravu odpočítanej dane trvá až do konca roka 2030.  
Z ustanovenia ďalej vyplýva, že za právneho nástupcu na účely úpravy odpočítanej dane z investičného majetku sa od účinnosti tejto novely považuje aj platiteľ dane, ktorý nadobudol podnik alebo jeho časť od platiteľa dane bez dane na základe zmluvy o predaji podniku alebo na základe vkladu podniku do obchodnej spoločnosti alebo družstva (ide o dodanie podľa § 10 ods. 1 zákona, ktoré nepodlieha dani). Takže obdobie na úpravu odpočítanej dane z nehnuteľnosti sa nadobudnutím podniku neprerušuje a nadobúdateľ je povinný pokračovať v období na úpravu odpočítanej dane až do jeho skončenia (vzťahuje sa na nadobudnutie podniku po 1.1.2014). 
Súčasne sa navrhuje, aby platiteľ dane, ktorý predá podnik alebo časť podniku alebo ktorý vloží podnik alebo časť podniku ako nepeňažný vklad do obchodnej spoločnosti alebo družstva bez dane, oznámil nadobúdateľovi všetky údaje vzťahujúce sa na nadobudnutie nehnuteľnosti, a to výšku odpočítanej dane pri nadobudnutí nehnuteľnosti, poslednú odpočítanú daň (ak bola vykonaná úprava podľa § 54 alebo § 54a zákona), začatie obdobia na úpravu odpočítanej dane. Pokiaľ sa takéto údaje neposkytnú nadobúdateľovi podniku, platí domnienka, že tento platiteľ dane nadobudol nehnuteľnosť v roku, kedy došlo ku kúpe podniku alebo vkladu podniku alebo jeho časti a uplatnil si odpočítanie dane v plnej výške, pričom základ dane sa určí podľa reálnej hodnoty nehnuteľnosti v čase nadobudnutia podniku. 
 
K bodu 23 (§ 55b ods. 6)
 
Navrhuje sa aby zahraničná osoba, ktorá žiada o vrátenie dane, mohla okrem slovenského jazyka  použiť aj anglický jazyk (vyplnenie žiadosti o vrátenie dane a ďalšia komunikácia s daňovým úradom).
 
K bodu 24 (§ 58 ods. 4)
 
Ustanovenie sa spresňuje tak, aby bola jednoznačne zakotvená povinnosť vrátiť DPH, ktorú zahraničnej osobe z tretieho štátu refundoval daňový úrad na základe podanej žiadosti.
 
K bodu 25 (§ 66 ods. 16)
 
Paragraf 66 zákona sa doplnil o nový odsek 16 s cieľom riešiť situácie, kedy dochádza k zámernému zamieňaniu bežného režimu dane s osobitnou úpravou uplatňovania dane. Platitelia dane, ktorí napríklad nakupujú ojazdené motorové vozidlá z iného členského štátu, namiesto uplatnenia bežného režimu dane, ktorému nasvedčuje faktúra vyhotovená k dodaniu ojazdeného motorového vozidla bez slovnej informácie „úprava zdaňovania prirážky – použitý tovar“, predstierajú, že tovar kúpili v osobitnej úprave uplatňovania dane. To znamená, že namiesto zdaňovania plnej kúpnej ceny bez dane, zdania iba svoju prirážku, čím dochádza k výrazným daňovým únikom. Na riešenie týchto podvodných transakcií sa v tomto ustanovení navrhuje zaviesť právna domnienka, že faktúry vyhotovené zdaniteľnou osobou z iného členského štátu, na ktorých nie je slovná informácia, že ide o režim zdaňovania prirážky, sa považujú za faktúry vydané k tovaru dodanému v bežnom režime zdaňovania. V takýchto prípadoch obchodník, ktorý inak používa osobitnú úpravu zdanenia, nemôže pri predaji uplatniť osobitnú úpravu. 
Keďže pravidlá týkajúce sa obsahu faktúr sú v celej EÚ jednotné, dôkazné bremeno toho, že napriek absencii slovnej informácie „úprava zdaňovania prirážky – použitý tovar“ na faktúre bola táto vyhotovená k dodaniu tovaru v režime osobitnej úpravy uplatňovania dane, znáša odberateľ, nie finančná správa.  
 
K bodu 26 (§ 69 ods. 12 písm. f) až i)
 
Navrhuje sa zaviesť prenos daňovej povinnosti podľa čl. 199a smernice 2006/112/EÚ o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty, pričom ide o dodanie konkrétnych druhov poľnohospodárskych plodín, kovov, mobilných telefónov a integrovaných obvodov. Pre zjednodušenie identifikácie poľnohospodárskych plodín a kovov patriacich do kategórie tovarov s prenosom daňovej povinnosti sa odkazuje priamo v novele zákona o DPH na určenú kapitolu Spoločného colného sadzobníka. Pri poľnohospodárskych plodinách ide len o tovary spadajúce do kapitoly 10 Spoločného colného sadzobníka (Obilniny) a do kapitoly 12 Spoločného colného sadzobníka (Olejnaté semená a olejnaté plody; rôzne zrná, semená a plody; priemyselné alebo liečivé rastliny; slama a krmoviny), ktoré nie sú bežne určené v nezmenenom stave na konečnú (ľudskú) spotrebu, pri kovoch ide o tovary patriace do kapitoly 72 (Železo a oceľ) a 73 Spoločného colného sadzobníka (Predmety zo železa a ocele). Keďže do kapitoly 72 patrí aj železný a oceľový odpad a šrot, na ktorý sa už prenos daňovej povinnosti vzťahuje podľa písmena a), § 69 ods. 12 písm. g) sa naňho nevzťahuje. Kým pri poľnohospodárskych plodinách a kovoch nie je určený základ dane na faktúre pre povinné uplatnenie prenosu daňovej povinnosti, pri mobilných telefónoch a integrovaných obvodoch sa „minimálny základ dane“ stanovil; prenos daňovej povinnosti sa uplatní, ak základ dane na faktúre prevyšuje sumu 5 000 eur.
Prenos daňovej povinnosti sa uplatní iba ak obidvaja, to znamená dodávateľ aj odberateľ sú v postavení platiteľa dane. 
K zavedeniu prenosu daňovej povinnosti pri týchto komoditách došlo z dôvodu prudkého nárastu kolotočových podvodov pri obchodovaní s týmito komoditami. 
 
K bodu 27 (§ 69 ods. 14 písm. b)
 
Ustanovenie sa spresňuje z dôvodu jeho nejednoznačnej formulácie.
 
K bodu 28 (§ 70 ods. 2 písm. c)
 
Navrhuje sa, aby platiteľ dane, ktorý dodáva bezodplatne službu, nebol povinný túto uvádzať v záznamoch, pokiaľ je oslobodená od dane podľa § 28 až 41 zákona.
 
K bodu 29 (§ 73 písm. e)
            
Ustanovuje sa lehota na vyhotovenie faktúry, ktorou sa mení príp. dopĺňa pôvodne vyhotovená faktúra. Ide o prípady, kedy platiteľ dane vyhotovuje opravný doklad k faktúre, ktorú bol povinný vyhotoviť podľa § 72. 
 
K bodu 30 (§ 78 ods. 3)
 
Z dôvodu administratívneho zjednodušenia na strane osoby, ktorej za určité obdobie vznikla povinnosť platiť DPH, ako aj na strane správcu dane sa navrhuje oslobodenie od podania daňového priznania za príslušné obdobie, ak daň, ktorú má táto osoba zaplatiť štátu, nepresiahne 5 eur.
 
K bodu 31 (§ 78a) 
 
Zavádza sa pre platiteľov dane (registrovaných podľa §§  4, 4a, 5 a 6) nová povinnosť, a to podávať kontrolný výkaz spolu s daňovým priznaním. Zavedenie tejto povinnosti v zákone vychádza zo schváleného  Akčného plánu boja proti daňovým podvodom na roky 2012 – 2016. Akčný plán vláda SR schválila dňa 31.5.2012 uznesením č. 235/2012.
Kontrolný výkaz sa bude podávať elektronicky a budú v ňom obsiahnuté podrobné údaje o jednotlivých daňových povinnostiach platiteľa dane a o jednotlivých odpočtoch uplatňovaných platiteľom dane za dané zdaňovacie obdobie (napr. IČ DPH dodávateľa, odberateľa, poradové číslo faktúry, suma dane, základ dane). Podrobné údaje o uskutočnených a o prijatých transakciách sa budú vykazovať na základe vyhotovených a prijatých faktúr o dodaní tovaru alebo služby vrátane súhrnných faktúr a dohôd o platbách podľa § 75 ods. 2, z ktorých v tuzemsku vznikne platiteľovi dane povinnosť platiť daň a z ktorých vznikne platiteľovi dane právo na odpočítanie dane. V prípade prijatia služieb z iného členského štátu alebo tretieho štátu, kedy povinnosť platiť daň má platiteľ dane v SR ako aj  v ostatných prípadoch samozdanenia služby alebo tovaru, sa môžu uvádzať údaje aj z iných dokladov (napr. zmluvy), ak platiteľ dane nemá k dispozícii faktúru v čase podania kontrolného výkazu. Ide o prípady, v ktorých zákon umožňuje odpočítanie dane z prijatých plnení na základe uvedenia prijatej služby alebo tovaru v záznamoch platiteľa dane (§ 51 ods. 1 písm. b/ zákona).
O plneniach, ku ktorým je vydaná zjednodušená faktúra vyhotovená elektronickou registračnou pokladnicou ( ERP), dodávateľ tovaru alebo služby bude uvádzať len kumulované údaje z týchto faktúr. 
Osobitne bude dodávateľ uvádzať kumulované údaje týkajúce sa všetkých ostatných dodaní tovarov a služieb, ktoré nie je povinný evidovať prostredníctvom ERP a ku ktorým nie je povinný vydať ani faktúru (napr. plnenia voči nezdaniteľnej osobe, diaľničné známky, parkovacie lístky a iné plnenia, ktoré nie sú zahrnuté medzi tie, ktoré sa poskytujú inému platiteľovi dane alebo ktoré sú zahrnuté v kumulatíve z ERP a pri ktorých mu vzniká povinnosť platiť daň).
Príjemca plnenia bude musieť uvádzať údaje z každej jednotlivej prijatej faktúry vrátane zjednodušenej faktúry vyhotovenej ERP a vrátane ďalších zjednodušených faktúr (§ 74 ods. 3 zákona). 
Osobitne sa v kontrolnom výkaze budú uvádzať údaje z opravných faktúr (tzv. dobropisov a ťarchopisov).
Do kontrolného výkazu sa nebudú uvádzať tie poskytnuté plnenia, ktoré sú platitelia dane povinní uvádzať do súhrnného výkazu a údaje o vyvezených tovaroch do tretích štátov.
Rovnako ako pri daňovom priznaní sa ustanovuje aj povinnosť podať opravný kontrolný výkaz a dodatočný kontrolný výkaz, a to podľa okamihu, kedy platiteľ dane zistí nesprávne alebo neúplné údaje v pôvodnom kontrolnom výkaze. V určitých prípadoch je možné za nesplnenie povinností súvisiacich s kontrolným výkazom uložiť aj pokutu, podľa závažnosti protiprávneho konania až do výšky 10 000 eur. Ak platiteľ dane opakovane poruší povinnosť podať kontrolný výkaz, daňový úrad mu môže uložiť pokutu až do výšky 100 000 eur.
Vzor kontrolného výkazu ustanoví opatrenie MF SR. K vyplneniu kontrolného výkazu vydá MF SR poučenie, ktoré uverejní vo Finančnom spravodajcovi.
Popri zavedení prenosu daňovej povinnosti na vybrané komodity podľa čl. 199a smernice 2006/112/ES o spoločnom systéme dane z pridanej hodnoty vyplýva Slovenskej republike zo smernice zároveň záväzok uložiť platiteľom dane povinnosť zaznamenať, ale aj predkladať informácie týkajúce sa týchto dodávok tovarov podliehajúcich prenosu daňovej povinnosti. Z toho dôvodu, ak sa v kontrolnom výkaze uvádzajú údaje z faktúr vyhotovených v súvislosti s dodávkami tovarov, pri ktorých sa uplatní tuzemský prenos daňovej povinnosti, v kontrolnom výkaze sa navyše pri týchto tovaroch uvádza aj množstvo tovaru, druh tovaru alebo kód kombinovanej nomenklatúry tovarov. Hore uvedené platí len pre vyhotovené a prijaté faktúry, pri ktorých dochádza k tuzemskému prenosu daňovej povinnosti, to znamená len ak platiteľ dane dodá tovar, pri ktorom sa uplatní prenos daňovej povinnosti inému platiteľovi dane, Ak platiteľ dane nadobudne napr. železo od dodávateľa z iného členského štátu, v kontrolnom výkaze sa údaje o množstve a kóde kombinovanej nomenklatúry dodaného železa neuvedú. 
 
K bodom 32 a 33 (§ 79 ods. 4 a 5)
            
Navrhuje sa, aby platiteľovi dane nebol vrátaný nadmerný odpočet, ak nepodá kontrolný výkaz a taktiež sa navrhuje prerušenie lehoty na vrátenie nadmerného odpočtu v prípade, ak daňový úrad vyzve platiteľa dane na odstránenie nedostatkov v dodatočnom kontrolnom výkaze. 
 
K bodu 34 (§ 80 ods. 9)
 
Ustanovuje sa nová lehota na podanie súhrnného výkazu, ktorá je rovnaká ako lehota na podanie daňového priznania (namiesto do 20 dní sa ustanovuje do 25 dní).
 
K bodu 36 (§ 81 ods. 4)
 
Daňový úrad môže podľa súčasného znenia § 81 ods. 4 zákona zrušiť registráciu pre daň platiteľovi dane z dôvodu, že platiteľ dane opakovane v priebehu kalendárneho roka nepodá daňové priznanie. Keďže kontrolný výkaz podľa novodoplneného ustanovenia § 78a sa bude podávať spolu s daňovým priznaním, navrhuje sa, aby aj opakované nepodanie kontrolného výkazu bolo  dôvodom na zrušenie registrácie.
 
K bodu 38 (§ 81a ods. 2)
 
Navrhuje sa osobitne riešiť situáciu, keď skupina ako celok prestáva plniť podmienky na registráciu skupiny podľa § 4a zákona (napr. dvaja členovia z troch ukončia podnikanie a pod.). Súčasná úprava je nepostačujúca z dôvodu, že § 81a odsek 1 upravuje zrušenie registrácie, keď sa jednotliví členovia bez toho, aby prestali spĺňať podmienky na registráciu skupiny, dobrovoľne rozhodnú pre zrušenie registrácie skupiny. Navrhuje sa doplniť do zákona povinnosť podať žiadosť o zrušenie registrácie, ak skupina prestane spĺňať podmienky na registráciu podľa § 4a. Žiadosť podáva zástupca skupiny a ak tak neurobí a daňový úrad zistí, že skupina prestala spĺňať podmienky, zruší registráciu skupiny z úradnej moci. 
 
K bodom 39 a 40 (§ 82 ods. 2 a 3)
 
V týchto ustanoveniach sa navrhuje doplniť chýbajúcu úpravu zrušenia registrácie osôb, ktoré sú registrované podľa § 7 alebo § 7a zákona.
Registráciu podľa ustanovení § 7 alebo 7a zákona zruší daňový úrad na základe žiadosti alebo z úradnej moci, ak subjekt skončí v tuzemsku činnosť, ktorá je predmetom dane.
Ďalším dôvodom na zrušenie registrácie podľa § 7 alebo § 7a zákona je skutočnosť, že zdaniteľná osoba nadobudne postavenie platiteľa dane (dosiahnutím obratu, na základe dobrovoľnej registrácie, zo zákona). V týchto prípadoch daňový úrad zruší registráciu z úradnej moci ku dňu, keď sa táto zdaniteľná osoba stala platiteľom dane. V tomto prípade nedochádza ku zmene registrácie ako je ustanovené v novodoplnenom ustanovení § 6a, ale dochádza k zrušeniu registrácie a k zaregistrovaniu zdaniteľnej osoby za platiteľa dane. 
 
K bodu 41 (§ 83 ods. 3)
 
Ustanovenie sa dopĺňa z dôvodu právnej istoty týkajúcej sa určenia dňa, kedy má osoba zaplatiť výslednú DPH štátu. 
 
K bodu 42 (§ 85kb)
 
V súvislosti s vypustením ustanovení týkajúcich sa povinnej a dobrovoľnej registrácie zdaniteľných osôb, ktoré spoločne podnikajú na základe zmluvy o združení alebo inej obdobnej zmluvy, sa ustanovuje, že žiadosti o registráciu pre daň jednotlivých zúčastnených osôb v združení, podané pred účinnosťou novely zákona o DPH, sa posudzujú akoby išlo o samostatné žiadosti o dobrovoľnú alebo povinnú registráciu (s ohľadom len na obrat žiadateľa) pre daň týchto jednotlivých zdaniteľných osôb. V súvislosti s existujúcimi registráciami osôb podnikajúcich spoločne na základe zmluvy o združení, prípadne inej obdobnej zmluvy, vysporiada poverená osoba za posledné zdaňovacie obdobie roka 2013 (december 2013, alebo IV. kvartál 2013) svoje daňové povinnosti v daňovom priznaní, ktoré podá do 25. januára 2014. Je potrebné pripomenúť, že za daň vzťahujúcu sa na spoločné podnikanie zodpovedajú účastníci združenia spoločne a nerozdielne. To napríklad znamená, že ak poverená osoba nezaplatí daň uvedenú v daňovom priznaní, daňový úrad ju môže vymáhať (aj exekučne) od hociktorého účastníka združenia. Poverená osoba podá aj dodatočné daňové priznanie, ak zistí, že údaje v riadnom daňovom priznaní za zdaňovacie obdobia do konca roka 2013 neboli vykázané správne. Opravy základu dane vzťahujúce sa k zdaňovacím obdobiam do konca roka 2013, kedy zdaniteľné osoby vykonávali spoločne činnosť, zahrnie do svojho daňového priznania poverená osoba.
Rovnako súhrnný výkaz vrátane dodatočného súhrnného výkazu za príslušné obdobia do konca roka 2013 podáva poverená osoba.
 
K bodu 43 (§ 85l)
 
Prechodné ustanovenie sa upravuje z dôvodu odkladu účinnosti opatrenia týkajúceho sa samozdanenia dovozu tovaru z tretích štátov platiteľom dane z 1. januára 2014 na 1. január 2016. 
 
K článku II
 
Z dôvodu konsolidácie verejných financií sa odkladá účinnosť opatrenia týkajúceho sa samozdanenia dovozu tovaru z tretích štátov platiteľom dane z 1. januára 2014 na 1. január 2016. Dôvodom odkladu zavedenia tohto opatrenia je aj príprava nového daňového systému a nového deklaračného systému pre dovoz tovaru s plánovaným uvedením do prevádzky od 1. júla 2015. Súčasný informačný systém finančnej správy neumožňuje spoľahlivo identifikovať splnenie zákonných podmienok na uplatňovanie samozdanenia dovozu tovaru platiteľom dane.
 
K článku III
 
Účinnosť zákona sa navrhuje od 1. januára 2014 okrem čl. II, pri ktorom sa z technických dôvodov navrhuje účinnosť od 31. decembra 2013.