Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona ,ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	157  / 58 	
Počet vyhodnotených pripomienok	149 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	78  / 27 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	23  / 12 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	48  / 18 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	18 (14o,4z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	 	 	x 	 	
32 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
33 .	Republiková únia zamestnávateľov 	20 (2o,18z) 	 	 	 	
34 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
35 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
36 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
37 .	VSU 	 	 	 	x 	
38 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
39 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
40 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
41 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	x 	 	
42 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
43 .	Asociácia obchodníkov s cennými papiermi 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
44 .	Združenie podnikateľov Slovenska 	5 (3o,2z) 	 	 	 	
45 .	Union zdravotná poisťovňa, a.s. 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
46 .	Klub 500 	8 (0o,8z) 	 	 	 	
47 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	x 	 	
48 .	Asociácia leasingových spoločností SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
49 .	Slovenská asociácia poisťovní 	3 (1o,2z) 	 	 	 	
50 .	Slovenská komora audítorov 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
51 .	Slovenská asociácia podnikových finančníkov  	6 (5o,1z) 	 	 	 	
52 .	Slovenská banková asociácia 	7 (6o,1z) 	 	 	 	
53 .	eustream a.s. 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
54 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	2 (0o,2z) 	 	 	 	
55 .	Štátna pokladnica 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
56 .	COOP Jednota Slovensko, spotrebné družstvo 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
57 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
58 .	Slovenská komora daňových poradcov 	37 (36o,1z) 	 	 	 	
59 .	Slovenský plynárenský priemysel, a.s. 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
60 .	Potravinárska komora Slovenska 	 	5 (1o,4z) 	 	 	
	SPOLU	152 (98o,54z) 	5 (1o,4z) 	25 	5 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	Uvádzacia veta 
Uvádzacia veta bodu 8 má správne znieť takto : „8. V § 6 ods. 10 posledná veta znie:“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MV SR 	K bodu 51  
V uvádzacej vete je potrebné za slovom „sa“ doplniť slová „na konci“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MV SR 	K bodu 63  
V § 44 ods. 2 má byť na konci písm. a) čiarka. 	O 	ČA 	Ustanovenie upravené v súlade s požiadavkou Ministerstva zdravotníctva SR. 	
MK SR 	K čl. I bod 23 
Text tohto bodu odporúčame upraviť na nasledovné znenie: ,,V § 17 ods. 5 prvej vete sa na konci pripájajú tieto slová: „alebo zvýšil daňovú stratu“.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	A 	Návrh zákona upravený. 	
MK SR 	K čl. I bod 29 
Slová ,,neskorších predpisov." v navrhovanej poznámke pod čiarou k odkazu 80ab) odporúčame zmeniť na znenie ,,zákona č. 361/2012 Z. z.". 

Odôvodnenie: 
Legislatívno- technická pripomienka 	O 	N 	Poznámka pod čiarou 80ab) je napísaná v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. Konto pracovného času (flexikonto) bolo do zákonníka práce doplnené zákonom č. 257/2011 Z. z., pričom k úprave ustanovenia došlo ešte zákonom č. 361/2012 Z. z.  	
MDVaRR SR 	K bodu 17.  
K bodu 17. úvodnej vete sa slovo „odsek“ nahrádza slovom „ods.“. 	O 	N 	Navrhované ustanovenie je v súlade s bodom 30 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 	
MDVaRR SR 	K bodu 21. 

Odporúčame slovo „písm.“ nahradiť slovom „písmenom“. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MDVaRR SR 	K bodu 22. 

Odporúčame slovo „nahrádza“ nahradiť slovom „nahrádzajú“. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie 
Zásadne žiadam v doložke vybraných vplyvov doplniť časť - Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie o vyčíslenie dopadu návrhu zákona na oblasť platenia poistného na sociálne poistenie. 

Uvedené zásadne žiadam 
- vzhľadom na časť 2.3.1. Popis návrhu písmeno D., kde je ako zmena uvedené - zdanenie sumy výhier prevyšujúcich hranicu, od ktorej už nie je cena alebo výhra od dane oslobodená, a to hranicou 350 eur. Ak príjmy z výhier, ktoré presiahli 350 eur sú zdaňované do súčasnosti v plnej výške (nie až od hranice 350 eur) a zároveň sa tieto príjmy považujú za príjmy 
podľa § 5 ods. 3 písm. c) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, je zjavný dopad aj na platenie poistného na sociálne poistenie z dôvodu, 
že tieto príjmy zakladajú zárobkovú činnosť na účely zákona o sociálnom poistení a zároveň vstupujú do vymeriavacieho základu. V zmysle uvedeného sa predpokladá negatívny vplyv 
aj na platenie poistného a nie len na platenie dane (novelizačný bod 13), 

- vzhľadom na časť 2.3.1. Popis návrhu písmeno M., kde je ako zmena uvedené - zdanenie daňou vyberanou zrážkou z odmeny do 200 eur za výkon práce pre spoločenstvo vlastníkov bytov. Uvedené bude mať vplyv na platenie poistného na sociálne poistenie fyzickými osobami, ktoré vykonávajú za zákonom stanovených podmienok prácu pre spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov, aj v súvislosti s uplatnenou zásadnou pripomienkou k uvedenému ustanoveniu (novelizačný bod 59), 

- vzhľadom na novelizačný bod 5, ktorým sa navrhuje nové znenie § 5 ods. 3 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. S účinnosťou od 1. januára 2011, je súčasťou vymeriavacieho základu na účely platenia poistného na sociálne poistenie príjem zo závislej činnosti definovaný podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov 
v znení neskorších predpisov (§ 5 ods. 1 písm. a) až h) a § 5 ods. 2 a 3), t. j. aj príjem definovaný v § 5 ods. 3 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, z čoho vyplýva, že zmenou daného odseku dôjde k finančnému vplyvu 
aj na rozpočet Sociálnej poisťovne. 

Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	Z 	A 	Doložka vybraných vplyvov bola upravená. 	
MPSVR SR 	Všeobecne 
Pripomienky MPSVR SR odoslané portálom právnych predpisov 13. 06. 2013 považujte vzhľadom na list č. 13924/2013-M_OPVA zo 14. júna 2013 za bezpredmetné. 	O 	A 	Neprihliada sa. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 59 
Zásadne nesúhlasím s návrhom predkladateľa v čl. I bod 59 navrhovanom § 43 ods. 3 
písm. n), na základe ktorého bude odmena za prácu pre spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome do výšky 200 eur za zdaňovacie obdobie od jedného spoločenstva zdaňovaná zrážkovou daňou. 
Zásadne žiadam nezavádzať zdaňovanie zrážkovou daňou pri odmene za prácu 
pre spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome a ponechať súčasný spôsob zdaňovania. 

Odôvodnenie: Z hľadiska sociálneho poistenia ide v uvedenom prípade, t.j. pri odmene 
za prácu pre spoločenstvo vlastníkov bytov a nebytových priestorov v dome, 
o príjmy, ktoré sú príjmami zo zárobkovej činnosti a v súčasnosti sa z nich platí poistné 
na sociálne poistenie. 
Znenie ustanovenia ako ho navrhuje predkladateľ, spôsobí výpadok príjmov z povinného poistného a zavádza ďalšiu výnimku medzi základom dane z príjmu fyzických osôb a vymeriavacím základom na platenie poistného na sociálne poistenie, ktorých počet je potrebné minimalizovať. 
Táto skutočnosť má za následok vznik nerovnosti pri posudzovaní aktívnych príjmov na účely sociálneho poistenia, ale aj verejného zdravotného poistenia a spôsobí výpadok príjmu v zdravotnom aj v sociálnom poistení, ako aj v rozpočtoch obcí a vyšších územných celkov. 

 	Z 	A 	Ustanovenie bolo z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie 
Zásadne žiadam v doložke vybraných vplyvov doplniť časť - Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie o vyčíslenie dopadu návrhu zákona na oblasť platenia poistného na sociálne poistenie. 
Uvedené zásadne žiadam 
- vzhľadom na časť 2.3.1. Popis návrhu písmeno D., kde je ako zmena uvedené - zdanenie sumy výhier prevyšujúcich hranicu, od ktorej už nie je cena alebo výhra od dane oslobodená, a to hranicou 350 eur. Ak príjmy z výhier, ktoré presiahli 350 eur sú zdaňované do súčasnosti v plnej výške (nie až od hranice 350 eur) a zároveň sa tieto príjmy považujú za príjmy 
podľa § 5 ods. 3 písm. c) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, je zjavný dopad aj na platenie poistného na sociálne poistenie z dôvodu, 
že tieto príjmy zakladajú zárobkovú činnosť na účely zákona o sociálnom poistení a zároveň vstupujú do vymeriavacieho základu. V zmysle uvedeného sa predpokladá negatívny vplyv 
aj na platenie poistného a nie len na platenie dane (novelizačný bod 13), 
- vzhľadom na novelizačný bod 5, ktorým sa navrhuje nové znenie § 5 ods. 3 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. S účinnosťou od 1. januára 2011, je súčasťou vymeriavacieho základu na účely platenia poistného na sociálne poistenie príjem zo závislej činnosti definovaný podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov 
v znení neskorších predpisov (§ 5 ods. 1 písm. a) až h) a § 5 ods. 2 a 3), t. j. aj príjem definovaný v § 5 ods. 3 písm. a) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, z čoho vyplýva, že zmenou daného odseku dôjde k finančnému vplyvu 
aj na rozpočet Sociálnej poisťovne. 

Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	Z 	ČA 	Akceptovaním inej pripomienky predkladateľa a to vypustením zdaňovania odmien za výkon práce pre spoločenstvo vlastníkov bytov daňou vyberanou zrážkou sa znižuje negatívny vplyv na príjmy Sociálnej poisťovne. 	
MPSVR SR 	K čl. I bodu 12 
Odporúčam v čl. I bode 12 navrhovanom § 7 ods. 8 slovo „vklady“ nahradiť slovom „príspevky“ a slovo „dôchodok“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovom „dávka“ v príslušnom tvare. 
Zároveň odporúčam nad rámec predkladaného návrhu v § 43 ods. 5 písm. a) zákona 
č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov slovo „vklady“ nahradiť slovom „príspevky“ a slovo „dôchodok“ vo všetkých tvaroch nahradiť slovom „dávka“ v príslušnom tvare. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická z dôvodu terminologického zosúladenia s pojmami používanými v zákone č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení 
a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je tak závažného charakteru, aby bolo v súčasnosti potrebné upravovať viacero ustanovení zákona. 
 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 12 
Odporúčam v súvislosti s v čl. I bode 12 navrhovanom § 7 ods. 8 upraviť aj § 7 ods. 1 
písm. d), na ktorý nový navrhovaný odsek 8 odkazuje. 
Odporúčam v § 7 ods. 1 písm. d) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za slová „sporenia podľa osobitného predpisu35)“ vložiť slová „a doplnkového dôchodkového sporenia v zahraničí rovnakého alebo porovnateľného druhu“. 
Odôvodnenie: Doplnením § 7 o nový odsek 8 sa navrhuje zahrnutie tzv. zdrojov v zahraničí do základu dane (čiastkového základu dane). 

Vnútorný odkaz v § 7 ods. 8 na odsek 1 písm. d) zahŕňa len doplnkové dôchodkové sporenie podľa zákona č. 650/2004 Z. z. o doplnkovom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov v podmienkach Slovenskej republiky, 
čím nie je vyjadrená podstata, t. j. dôchodkové sporenie založené v zahraničí, 
z ktorého daňovníkovi plynú príjmy, preto je potrebné upraviť aj § 7 ods. 1 písm. d) vložením doplnkového dôchodkového sporenia v zahraničí rovnakého alebo porovnateľného druhu 
do uvedeného ustanovenia. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je potrebná, nakoľko podľa ustanovení § 7 ods. 3 príjmy uvádzané v § 7 ods. 1 písm. d) plynúce zo zdrojov v zahraničí sú súčasťou základu dane. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 68 
Odporúčam v čl. I bode 68 navrhované doplnenie § 49 ods. 1 upraviť v tom zmysle, 
aby nebolo potrebné pripájať k daňovému priznaniu aj doklady, ktoré má k dispozícii samotná finančná správa (napr. údaje o príjme zo závislej činnosti) alebo si ich vie zistiť z iných orgánov verejnej správy (napríklad rodný list dieťaťa, potvrdenie o poberaní prídavku 
na dieťa a pod.). 
Odôvodnenie: Z dôvodu zníženia administratívnej záťaže je potrebné vylúčiť predkladanie dokladov, ktoré sú k dispozícii vo finančnej správe alebo v iných orgánoch verejnej správy. 
 	O 	A 	Navrhovaná úprava bude zapracovaná v čase sfunkčnenia nového daňového informačného systému. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, K analýze sociálnych vplyvov  
Odporúčam v doložke vybraných vplyvov v analýze sociálnych vplyvov (Sociálne vplyvy - vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a vplyvy na zamestnanosť) v časti 4.1. uviesť opis predložených opatrení 
(najmä k bodu 2) tak, aby bolo zrejmé, k akým zmenám predpokladajúcim sociálne vplyvy dochádza v porovnaní so súčasným stavom. 
V kvantifikácií týkajúcej sa zdanenia sumy výhry odporúčam zohľadniť aj skutočnosť, 
že sa z tejto výhry platí aj poistné na sociálne poistenie a na verejné zdravotné poistenie. 
Zároveň odporúčam v doložke vybraných vplyvov v analýze sociálnych vplyvov v časti 4.1. týkajúcej sa kvantifikácie doplniť, prečo nie je možné kvantifikovať návrh, na základe ktorého sa bude zohľadňovať opotrebenie motorového vozidla pri výpočte nepeňažného príjmu zamestnanca, ktorý využíva služobné motorové vozidlo aj na súkromné účely. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy a doplnenia vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky 
na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	Doložka vplyvov bola upravená. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov, K analýze vplyvov na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie 
Odporúčam v doložke vybraných vplyvov v časti Vplyv na rozpočet verejnej správy, 
na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie doplniť zdroj krytia poklesu príjmov v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Odôvodnenie: Reálny návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa 
§ 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov je povinná súčasť doložky vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	Doložka vplyvov bola upravená. 	
MPSVR SR 	Odporúčacia pripomienka nad rámec predkladaného návrhu, K § 19 ods. 3 písm. l) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 
Odporúčam nad rámec predkladaného návrhu v § 19 ods. 3 písm. l) zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov za slová „v zahraničí rovnakého“ vložiť slová „alebo porovnateľného“. 
Odôvodnenie: Úprava je potrebná vzhľadom na odlišnosti národných systémov doplnkového dôchodkového sporenia. 
 	O 	A 	Uvedená úprava je navrhnutá v rámci novely zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení, ktorá je v súčasnosti predložená na rokovanie NR SR. 	
MZ SR 	k čl. I 8. bodu 
V čl. I 8. bode odporúčame slová „sa posledná veta nahrádza vetou“ nahradiť slovami „posledná veta znie:“. 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZ SR 	k čl. I 21. bodu 
V čl. I 21. bode odporúčame slovo „písm.“ nahradiť slovom „písmenom“. 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZ SR 	k čl. I 51. bodu 
V čl. I 51. bode odporúčame za slovo „sa“ doplniť slová „na konci“. 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
MZ SR 	k čl. I 63. bodu 
V čl. I 63. bode vzhľadom na to, že ide o znenie prvej vety, odporúčame vypustiť označenie písmen a) a b) a v nadväznosti na uvedené na konci textu terajšieho znenia písmena a) doplniť slová „a v prospech“. 
Odôvodnenie 
Legislatívno-technická úprava. 

 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ŠÚ SR 	Body 13 a 55 
slová „uvádzacej vete“ odporúčame vypustiť. 	O 	N 	Navrhované ustanovenia sú v súlade s bodom 39 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	
ŠÚ SR 	Bod 21 
v uvádzacej vete odporúčame slová „písm. d)“ nahradiť slovami „písmenom d)“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ŠÚ SR 	Bod 51 
začiatok znenia odporúčame upraviť „V §39 ods.11 sa na konci pripája....“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ŠÚ SR 	Bod 63 
v §44 ods.2 prvej vete písm. a) odporúčame slová „v písm. d)“ príslušne presne legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený v nadväznosti na pripomienku Ministerstva zdravotníctva SR. 	
ŠÚ SR 	Bod 66 
K bodu 66 – slová „§7 a §8“ odporúčame nahradiť slovami „§7 a 8“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
NBS 	 

1. V čl. I bode 21 odporúčame v uvádzacej vete slová „písm. d)“ nahradiť slovami „písmenom d)“. 

2. Vzhľadom na skutočnosť, že predložený návrh bude mať negatívny vplyv na rozpočet verejnej správy, pričom absentujú návrhy na úhradu úbytku príjmov, navrhujeme v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov doplniť odôvodnenie predpokladaných finančných dôsledkov na rozpočet verejnej správy a spolu s tým tiež uviesť aj návrhy na úhradu zvýšených výdavkov alebo na úhradu úbytku príjmov. 

 	O 	A 	Návrh zákona aj dôvodová správa boli upravené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K predkladacej správe 
V predkladacej správe absentuje informácia podľa čl. 18 ods. 4 písm. i) Legislatívnych pravidiel vlády SR. Žiadame ju doplniť. 
 	O 	A 	Predkladacia správa bola upravená. 	
GP SR 	1. K bodu 8 
V uvádzacej vete použiť formuláciu „V § 6 ods. 10 posledná veta znie“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
GP SR 	2. K bodu 21 
V uvádzacej vete slovo „písm.“ vypísať. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
GP SR 	3. K bodom 34, 37, 46, 67, 72 a 73 
Upraviť podľa bodu 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR; t.j. slovo „slová ... eur“ nahradiť termínom „suma ... eur“. 	O 	N 	Návrh zákona je v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
GP SR 	4. K bodu 51 
V uvádzacej vete za slovo „sa“ doplniť slová „na konci“. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
GP SR 	5. K bodu 63 
Vypustiť členenie § 44 ods. 2 prvej vety na písmená. 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
KOZ SR 	: Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 
KOZ SR predkladá zásadnú pripomienku nad rámec návrhu: 
V § 5 ods. 8 žiadame doplniť vetu: „Základ dane zamestnanca, ktorý je členom odborovej organizácie sa zníži aj o členské príspevky zaplatené odborovej organizácii.“ 

Odôvodnenie: 
Odborové organizácie vyjednávajú mzdy a pracovné podmienky za všetkých zamestnancov, avšak členské príspevky platia len členovia odborov. Navrhovaná právna úprava by eliminovala tento diskriminačný prvok. 
 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Zavedením nového daňového výdavku z príjmov zo závislej činnosti len u členov odborovej organizácie by bola zvýhodnená jedna vybraná skupina daňovníkov. Navyše uvedený návrh by spôsobil zníženie výberu dane z príjmov zo závislej činnosti. 

Navrhované ustanovenie má zároveň negatívny vplyv na príjmy ŠR a je v rozpore s úlohou C.7 uznesenia vlády SR č. 523/2012 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015, v ktorom sa ukladá ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy a správcom ďalších kapitol ŠR nepredkladať v roku 2013 návrhy legislatívnych predpisov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov alebo súbežne úbytok príjmov s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy. 	
KOZ SR 	: Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. 
KOZ SR predkladá zásadnú pripomienku nad rámec návrhu: 
V § 5 ods. 8 žiadame doplniť vetu: „Základ dane zamestnanca, ktorý je členom odborovej organizácie sa zníži aj o členské príspevky zaplatené odborovej organizácii.“ 

Odôvodnenie: 
Odborové organizácie vyjednávajú mzdy a pracovné podmienky za všetkých zamestnancov, avšak členské príspevky platia len členovia odborov. Navrhovaná právna úprava by eliminovala tento diskriminačný prvok. 

 	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Zavedením nového daňového výdavku z príjmov zo závislej činnosti len u členov odborovej organizácie by bola zvýhodnená jedna vybraná skupina daňovníkov. Navyše uvedený návrh by spôsobil zníženie výberu dane z príjmov zo závislej činnosti. 

Navrhované ustanovenie má zároveň negatívny vplyv na príjmy ŠR a je v rozpore s úlohou C.7 uznesenia vlády SR č. 523/2012 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015, v ktorom sa ukladá ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy a správcom ďalších kapitol ŠR nepredkladať v roku 2013 návrhy legislatívnych predpisov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov alebo súbežne úbytok príjmov s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy. 	
ÚOOÚ 	bodu 60., 61. a 62, § 43 ods. 11, ods. 13 a ods. 15 
K bodu 60., 61. a 62, § 43 ods. 11, ods. 13 a ods. 15: Požadujeme doplniť pred bodkou druhej vety slová: „; v oznámení o odvedení dane vyberanej zrážkou o daňovníkovi fyzickej osobe uvedie meno, priezvisko, adresa (ulica, číslo, poštové smerové číslo, obec, štát) a dátum narodenia.“ 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Z pohľadu ochrany osobných údajov je však nevyhnutné, aby podstatné náležitosti zakotvené vo vyššie uvedenom ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. upravoval osobitný zákon. Len osobitný zákon, ktorým je zákon o dani z príjmu s uvedenými obsahovými náležitosťami bude potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ÚOOÚ 	bodu 64. § 44 ods. 3 
K bodu 64. § 44 ods. 3: Požadujeme doplniť pred bodkou druhej vety slová: „; v oznámení o odvedení preddavku na daň (zabezpečenie dane) o daňovníkovi fyzickej osobe uvedie meno, priezvisko, adresa (ulica, číslo, poštové smerové číslo, obec, štát) a dátum narodenia.“ 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Z pohľadu ochrany osobných údajov je však nevyhnutné, aby podstatné náležitosti zakotvené vo vyššie uvedenom ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. upravoval osobitný zákon. Len osobitný zákon, ktorým je zákon o dani z príjmov s uvedenými obsahovými náležitosťami bude potom možné považovať za spôsobilý právny základ spracúvania osobných údajov dotknutých osôb bez ich súhlasu. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ÚOOÚ 	bodu 68. § 49 ods. 1 
K bodu 68. § 49 ods. 1: Navrhujeme v poslednej vete vypustiť slovo „aj“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická zmena. 
 	O 	N 	V daňovom priznaní je uvedná len časť dokladov, ktoré sú prílohou daňového priznania. 	
RUZ 	Postoj RÚZ k predkladanému materiálu 
RÚZ súhlasí a podporuje snahy ministerstva financií SR o zjednodušenie a sprehľadnenie súčasného administratívne náročného daňového systému. Uvedený návrh zákona však v sebe obsahuje niekoľko podľa názoru RÚZ neprimerane obmedzujúcich ustanovení a ustanovení, ktoré by spôsobili ďalšie problémy v praxi, a ktoré sú predmetom pripomienok RÚZ. Navrhujú sa tiež niektoré ďalšie úpravy, ktoré môžu podľa nášho názoru prispieť k skvalitneniu právnej úpravy a k odstráneniu niektorých súčasných aplikačných problémov. 	O 	A 	Neprihliada sa. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 2 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa navrhovanou úpravou sa dosiahne, že aj obchodný vzťah, ktorého jedným zo zámerov je zníženie základu dane alebo zvýšenie daňovej straty, sa považuje za vzťah závislých osôb. Pokiaľ však daňový subjekt vstupuje do štandardného obchodného vzťahu v rámci svojej podnikateľskej činnosti, je jeho prirodzenou a legitímnou snahou aj snaha o zníženie základu dane, pokiaľ je v medziach zákona. Napríklad, ak daňový subjekt – obchodník nakupuje tovar s cieľom jeho ďalšieho predaja, je jasné, že jedným s cieľov obchodného vzťahu s dodávateľom tovaru je aj nastavenie podmienok kontraktu tak, aby dosiahol zníženie základu dane v podobe nákladov / výdavkov na nakupovaný tovar. 
Súčasne zdôrazňujeme, že daňový subjekt nie je povinný snažiť sa o maximalizovanie príjmov štátneho rozpočtu. Naopak, má ústavou chránené vlastnícke právo k svojmu majetku a ktoré je (a v zmysle ústavy aj smie byť) obmedzované daňovými povinnosťami, preto je povinný sa vzdať v prospech štátu vo forme daní časti svojho majetku, avšak len nevyhnutnej v miere danej zákonom. 
Navrhovanou úpravou sa dáva správe daní možnosť napadnúť prakticky každú obchodnú transakciu a s poukázaním na vznik iného prepojenia žiadavať zdôvodnenie výšky dohodnutej ceny, dokumentácie o transakcii a zdokladovania ceny obvyklej na trhu. Pri extrémnom výklade tohto ustanovenia nastane situácia, kedy právne prestávajú existovať ceny obvyklé dohodnuté medzi nezávislými osobami, pretože všetky obchodné vzťah by potenciálne mohli naplniť definíciu iného prepojenia, keďže sú dohodnuté so zámerom znížiť základ dane aspoň jednej zmluvnej strany (odberateľa). 
Takouto zmenou sa vnesie do podnikateľského prostredia právna neistota ako široko alebo úzko si dané ustanovenie bude vykladať správca dane a aké daňové povinnosti vyplývajú daňovému subjektu z určitého obchodného vzťahu. Za najzásadnejšie však považujeme, že by mohlo dôjsť k obmedzeniu ústavných práv týkajúcich sa ochrany vlastníckych práv k majetku tak, ako bolo naznačené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Slovo „len“ sa nahradilo slovom „predovšetkým“ podľa návrhu SKDP. Upravila sa dôvodová správa, aby bolo jasné, že predmetné ustanovenie sa nevzťahuje na štandardný obchodný vzťah, do ktorého daňovníci vstupujú v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 5 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„5. V § 5 ods. 2 sa na koniec prvej vety vkladá nasledovný text „s výnimkou príjmov plynúcich zamestnancovi vo forme reklamného predmetu v hodnote neprevyšujúcej 17 EUR bez dane z pridanej hodnoty za jeden predmet za jeden kalendárny mesiac, najviac však do výšky 170 EUR ročne.“ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia. 

Odôvodnenie: 
Podľa znenia príslušného ustanovenia zákona o dani z príjmov je nutné zdaňovať aj príjmy zamestnancov vo forme reklamného predmetu bez ohľadu na jeho hodnotu, teda už od eura. Ak by sme zobrali do úvahy situáciu, kedy príslušná spoločnosť rozdáva reklamné predmety verejnosti, napr. pri prezentácii uvedenia svojho nového výrobku na trh a medzi verejnosťou sa nachádzajú aj zamestnanci tejto spoločnosti, nie je fyzicky možné zmapovať príjemcov (zamestnancov) takéhoto reklamného predmetu a zdaniť im príslušnú hodnotu tohto nepeňažného príjmu. Okrem toho takýmto spôsobom zamestnanec prostredníctvom drobných reklamných predmetov aj propaguje svojho zamestnávateľa v záujme dosiahnutia, zabezpečenia a udržiavania jeho zdaniteľných príjmov. 
 	Z 	ČA 	Pripomienka je nad rámec novely zákona. 
V súčasnej dobe je znenie zákona postačujúce a nezrovnalosti vyplývajúce z aplikačnej praxe sa navrhujú riešiť formou metodického usmernenia FR SR. Reklamný predmet v sume do 16,60 eur (od 1.1.2014 do 17 eur) je dar a ten nie je predmetom dane. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 7 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„7. V § 5 ods. 7 sa vkladá nové písmeno k) s nasledovným znením: 
k) nepeňažný príjem neuvedený v tomto odseku, ktorý poukazuje zamestnávateľ zamestnancovi vo výške nepresahujúcej 100 € ročne u jedného zamestnávateľa; oslobodenie sa nevzťahuje na rozdiel, o ktorý takýto nepeňažný príjem prevýši sumu 100 € ročne u jedného zamestnávateľa“. 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia. 

Odôvodnenie: 
V niektorých prípadoch (napr. odchod do dôchodku, sociálna výpomoc z titulu nepriaznivej finančnej situácie zamestnanca, ocenenie zamestnancov za mimoriadne pracovné výkony a pod.) nie je spoločensky vhodné, aby sa takáto forma nepeňažného príjmu, ktorý je pre zamestnávateľa nedaňovým výdavkov resp. ho hradí zo sociálneho fondu (nie z nákladov) zdaňovala. Preto by bolo vhodné do určitého limitu oslobodiť takého nepeňažné príjmy zamestnanca 
 	Z 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 
Navrhované ustanovenie je v rozpore s úlohou C.7 uznesenia vlády SR č. 523/2012 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015, v ktorom sa ukladá ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy a správcom ďalších kapitol ŠR nepredkladať v roku 2013 návrhy legislatívnych predpisov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov alebo úbytok príjmov schválených v štátnom rozpočte na rok 2013 s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy. 
 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 14 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Navrhované zavedenie zdanenia aj služieb, ak sú poskytované mimo územia SR, ak plynú daňovníkovi, s ktorým SR nemá uzatvorenú medzinárodnú zmluvu, považujeme za porušenie základného pravidla fungovania medzinárodného zdaňovania, t.j. že právo za zdanenie príjmov by mal mať ten štát, v ktorom sa služby reálne poskytujú. Preto navrhujeme tento bod ponechať v súčasne platnom znení 
 	Z 	N 	Uvedeným sa rozširuje zdroj príjmu v Slovenskej republike. Nedochádza k narušeniu žiadnych medzinárodných princípov. Uvedené opatrenie je v súlade s iniciatívami boja proti daňovým únikom a podvodom SR ako aj EÚ. Základný princíp medzinárodného zdaňovania pri poskytovaní služieb je zakotvený v zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia, ktoré majú prednosť pred zákonom a naďalej sa bude skúmať vznik stálej prevádzkarne. Pri absencii zmluvnej úpravy je spôsob a rozsah zdaňovania ponechaný v kompetencii jednotlivých štátov. 	
RUZ 	5. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 17, v časti §16, odsek 1, písmeno h) 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie formulovať nasledovne: 

„h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti alebo z prevodu členských práv družstva, ktorých v čase prevodu viac ako 50 % hodnotyx) predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky.“ 

x)Zákon č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve 

Odôvodnenie: 
Navrhujme spresniť pojem „hodnoty“ odvolávkou na účtovníctvo, prípadne iným spôsobom zadefinovať akú hodnotu mal zákonodarca na mysli. Pokiaľ by návrh zostal v pôvodnom znení, nie je jasné, s akými hodnotami majetku sa má počítať – účtovnými, trhovými, daňovými (?). Rovnako chýba v pôvodnom návrhu aj moment stanovenia hodnoty majetku. Ďalej navrhujeme doplniť, aby sa rovnakým režimom posudzoval aj prevod členských práv družstva. 
 	O 	ČA 	Znenie § 16 ods. 1 písm. h) bolo upravené v zmysle návrhu AOCP tak, aby bolo zrejmé, že pri vyčíslení podielu sa vychádza z účtovných hodnôt vyplývajúcich z účtovnej závierky zostavenej za účtovné obdobie predchádzajúce prevodu a do pomeru sa berie hodnota nehnuteľnosti a vlastné imanie spoločnosti. Tiež sa doplnil prevod členských práv v družstve. V tomto zmysle sa upravila aj dôvodová správa.  	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 23 
RÚZ navrhuje v súvislosti s riešením nákladov na vlastné stravovacie zariadenia vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„V § 17 ods. 3 sa vypúšťa písm. e).“ 
„V § 19 ods. 3 sa vkladá písmeno t), ktoré znie: 
t) výdavky (náklady) na vlastné stravovacie zariadenia,“ 

„V § 21 ods. 1 písm. f) sa slová „§ 17 ods. 3“ nahrádzajú slovami „§ 19 ods. 3 písm. t)“.“ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Základnými výrobnými činiteľmi podnikateľa sú suroviny a materiály, hmotný a nehmotný majetok a ľudské zdroje. Je úplne prirodzené, že pri zabezpečovaní riadneho chodu majetku pre účely podnikania sa všetky vznikajúce náklady považujú za daňovo uznané. Preto by malo byť tiež prirodzené, že aj všetky náklady vznikajúce pri zabezpečovaní „riadneho chodu ľudských zdrojov“ pre účely podnikania, by mali byť daňovo uznané 
 	Z 	N 	Ustanovenie je nad rámec návrhu novely zákona. Jedná sa o výnimku z pravidla uvedeného v § 21 ods. 1 písm f) ZDP podľa ktorého výdavky prevyšujúce príjmy v zariadeniach na uspokojovanie potrieb zamestnancov nie sú uznanými daňovými výdavkami. V prípade vlastného stravovacieho zariadenia zamestnávateľa je možné zahrnúť do základu dane aj stratu vo výške 45 % z rozdielu, o ktorý úhrn výdavkov (nákladov) z prevádzky vlastného stravovacieho zariadenia prevyšuje úhrn príjmov z jeho prevádzky. Uvedený návrh by znamenal negatívny vplyv na príjmy ŠR. 

RUZ 	7. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačné body 28 a 29 
RÚZ navrhuje uvedené novelizačné body vypustiť 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa táto úprava navrhuje z dôvodu zjednotenia časového testu na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť s časovým testom na daňovú uznateľnosť tvorby opravných položiek u pohľadávok. Dovolíme si s týmto tvrdením polemizovať v tom zmysle, že časový test na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť je už aj podľa platného znenia zákona zjednotený s časovým testom na odpis pohľadávky, pri ktorej je riziko, že ju dlžník neuhradí. Zjednotenie s tvorbou opravných položiek nie je preto nutné. Prípadný časový nesúlad medzi zvýšením základu dane o neuhradený záväzok a tvorbou opravných položiek sa odstráni v momente, keď sa pohľadávka odpíše, je teda len dočasný. 
Pokiaľ by sa schválila novela zákona v navrhovanom znení, znamenalo by to pre daňovníkov dodatočnú administratívnu záťaž (aj v porovnaní so súčasným stavom), pretože bude potrebné vytvoriť špeciálnu evidenciu záväzkov po splatnosti a sledovať pre každý záväzok: zvýšenie základu dane o 20% v jednom zdaňovacom období (po 360 dňoch), 50% (alebo 30%) v druhom zdaňovacom období (po 720 dní) a 100% (alebo 50%) v treťom zdaňovacom období (po 1080 dňoch). Následne je potrebné pri úhrade zaevidovať zníženie základu dane, pričom pri čiastočnej úhrade sa situácia skomplikuje, napr. ak sa záväzok čiastočne uhradí po viac ako roku od splatnosti a je otázka, či zvýšenie po 720 dňoch o 50% (alebo 30%) počítať z pôvodného záväzku alebo z novej sumy po čiastočnej úrade. 

V prípade, že predmetné ustanovenia nebudú vypustené, navrhujeme preformulovať odsek 27, nakoľko gramatickým výkladom daného ustanovenia je možné dôjsť k záveru, že je základ dane potrebné zvýšiť o 170% nominálnej hodnoty záväzku, ktorý je viac ako 1080 dní po splatnosti, pretože sa základ dane zvýši po 360 dňoch vo výške 20% nominálnej hodnoty, po 720 dňoch vo výške 50% nominálnej hodnoty a po 1080 dňoch vo výške 100%. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 30 
RÚZ navrhuje formulovať uvedený novelizačný bod nasledovne: 
„30. V § 18 ods. 1 prvá veta znie: „Na zistenie rozdielu podľa § 17 ods. 5 sa použije metóda podľa odseku 2 alebo odseku 3 alebo ich vzájomná kombinácia, alebo iné metódy, ktoré nie sú uvedené v odsekoch 2 a 3, ale len ak sú v súlade s princípom nezávislého vzťahu.“. V § 18 ods. 1 sa druhá veta vypúšťa.“ 

Odôvodnenie: 
Znenie Smernice OECD pre nadnárodné spoločnosti a správu daní zrovnoprávňuje jednotlivé metódy, tým že preferuje princíp voľby najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. V tomto duchu sa nesie aj komentár k bodu 30 dôvodovej správy. V druhej vete návrhu sa však stanovuje prednosť určitej skupiny metód, čo je v rozpore s uvedeným princípom smernice OECD. Otázny je tiež výklad termínu „ak je možné spoľahlivo použiť“, v zmysle kto a ako určuje, čo možno spoľahlivo použiť. Nejasné znenie vedie k právnej neistote daňových subjektov a k priestoru na bezdôvodné šikanovanie daňového subjektu správcom dane. Navrhujeme preto druhú vetu vypustiť. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený.  	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 33 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„33. V § 19 ods. 2 písmeno c) doplniť nový bod 7. s nasledovným znením: 
7.nepeňažné príjmy poskytované zamestnávateľom svojim zamestnancom, ktoré boli predmetom zdanenia podľa § 5, ods. 2 tohto zákona ako príjmy zo závislej činnosti.“ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je ujasnenie výkladu a zjednotenie legislatívy. Principiálne by malo platiť, že ak jeden príjem podlieha zdaneniu daňou zo závislej činnosti, tak pre daň z príjmov právnickej osoby by to mohol byť daňový náklad. Teda ak by sa jednalo o zdaniteľný príjem pre zamestnanca podľa § 5, ods. 2, ako pravidelný, nepravidelný alebo jednorazový príjem, ktorý sa pripisuje k dobru, alebo spočíva v inej forme plnenia daňovníkovi s týmito príjmami (zamestnancovi) od zamestnávateľa alebo v súvislosti s výkonom závislej činnosti, pre zamestnávateľa by to bol mzdový náklad, teda daňový náklad. 
 	Z 	A 	Úprava je nad rámec navrhovanej novely. Postup v oblasti zamestnaneckých benefitov bol predmetom rokovania Metodickej komisie MF SR pre jednotný výklad v oblasti dane z príjmov, ktorého zápis bol zverejnený na webovom sídle Finančného riaditeľstva SR. V tejto súvislosti problematika zamestnaneckých benefitov ako daňového výdavku a brutácie nepeňažného príjmu, z ktorého sa vypočítavajú odvody a daň z príjmov bude predmetom rokovania ďalšej Metodickej komisie MF SR. 	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 34 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„34. V § 19 ods. 2 písmeno h) bod 4. sa na konci vkladá nasledovný text „alebo ak to vyplýva z výsledku exekúcie vedenej voči dlžníkovi v zahraničí v súlade s právnymi predpismi upravujúcimi exekúciu v zahraničí.““ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Stretli sme sa v praxi s prípadom, ak je dlžník v zahraničí a exekúcia je vedená v zmysle právnych predpisov platných v zahraničí, že zastavenie exekúcie sa nevyžaduje rozhodnutím súdu, ale postačuje rozhodnutie exekútora o zastavení výkonu exekúcie. Exekútor má v súvislosti s výkonom exekučnej činnosti postavenie verejného činiteľa, vykonávanie exekúcie je výkonom verejnej moci ako je to napr. v Českej republike 
 	Z 	N 	Úprava je nad rámec navrhovanej novely zákona. Navrhované ustanovenie úzko súvisí so znalosťou a aplikáciou pravidiel exekúcie v rôznych krajinách, pričom medzi jednotlivými krajinami existujú významné rozdiely v právnych úpravách. V období boja proti daňovým únikom považujeme aplikáciu navrhovaného ustanovenia za rizikovú. 
 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 36 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„36. V § 19 ods. 3 písmeno k) bod 2. sa na konci vkladá nasledovný text „alebo ak platiteľ dane z pridanej hodnoty, ktorý je skupinou podľa osobitného predpisu 6), je povinný odviesť ju z dôvodu následného použitia tovaru alebo služby na účel, pri ktorom by skupine nevznikol nárok na odpočítanie dane podľa osobitného predpisu 6).““ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
V prípade skupinovej registrácie DPH nie je upravený postup odpočítavania dane ak jeden z členov skupiny nakupuje tovar alebo službu, poskytuje ich aj iným členom skupiny a títo môžu tento tovar alebo službu použiť buď na účely svojich zdaniteľných dodávok alebo aj na účel, pri ktorom nevzniká nárok na odpočítanie dane. V danom prípade bol s MF SR odsúhlasený ako možný postup aj taký, že člen skupiny, ktorá obstaráva tovar alebo službu a poskytuje ich iným členom skupiny, čiže pre svoje dodania, ale iní členovia skupiny ich môžu použiť aj na účel, pri ktorom by skupine nevznikal nárok na odpočítanie dane, potom je možné aby títo iní členovia skupiny odviedli daň z takto poskytnutých tovarov a služieb. V danom prípade to však nie je daň, na ktorej odpočítanie platiteľ nemá nárok (lebo ten prvý člen skupiny nárok mal), ale ide o daň odvedenú z použitia na iný účel ako svoje dodávky tovarov a služieb (iný člen skupiny použil dodávky na iný účel ako svoje podnikanie). 
 	Z 	N 	Úprava je nad rámec navrhovanej novely zákona. Uvedená problematika je riešená priamo v § 19 ods. 3 písm. k) druhý bod a v § 17 ods. 3 písm. d), metodickými výkladmi MF SR a FR SR a metodickým pokynom FR SR. V prípade opakujúcich sa nejasností je možné uvedenú problematiku doplniť priamo do metodického pokynu FR SR.  	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 37 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„37. V § 19 ods. 3 písm. n) sa slová „66 387,84 eura“ nahrádzajú slovami „160 000 eura“. 

Odôvodnenie: 
Keďže SR je členským štátom EÚ a rovnako je slovenská ekonomika otvorená aj ekonomickej spolupráci s celým svetom, sú aj slovenskí podnikatelia členmi rôznych záujmových združení a súčasná hodnota nepovinného členského príspevku 66 387,84 EUR resp. v zaokrúhlení 66 388 EUR podľa novely je rovnaká už od 1.1.2005 a vzhľadom na otvorenie sa slovenskej ekonomiky vo vzťahu k zahraničiu je vhodné zvýšiť limit možného uznania nepovinného členského príspevku ako daňového výdavku a zvýšiť aj limit pre príspevky jednotlivým právnickým osobám, avšak samozrejme s ohraničením celkovej sumy na 0,5 z úhrnu príjmov. 
 	Z 	N 	Navrhovaná úprava je nad rámec novely zákona. Uvedená suma sa vzťahuje na poskytnutý 1 členský príspevok bez ďalšieho obmedzenia počtu poskytnutých príspevkov. Z uvedeného dôvodu súčasnú úpravu považujeme za dostačujúcu.  	
RUZ 	13. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 39 
RÚZ navrhuje vo väzbe na novelu zákona o konkurze a reštrukturalizácii od roku 2012 vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„39. V § 20 ods. 10 v prvej vete sa slová „v lehote určenej v uznesení o vyhlásení“ nahrádzajú slovami „počas“ a vypúšťajú sa slová „v uznesení o povolení“ a v poslednej vete sa vypúšťajú slová „v určenej lehote“. 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Novelou č. 348/2011 bol od 1.1.2012 zmenený zákon č. 7/2005 o konkurze a reštrukturalizácii v zmysle ktorého sa veriteľom umožňuje prihlásenie svojich pohľadávok kedykoľvek počas konkurzu (nie len v základnej lehote na prihlásenie pohľadávok). V zmysle tejto novely požadujeme legislatívne zosúladiť nesúlad v zákone o dani z príjmov. 
 	Z 	N 	Aj po novele zákona o konkurze a reštrukturalizácii ostáva zachovaná základná 45 dňová lehota, v ktorej je potrebné prihlásiť pohľadávky v konkurze alebo reštrukturalizácií. Daňovníkovi v prípade, že nestihne uplatniť pohľadávky v tejto 45 dňovej lehote ostáva zachovaná možnosť odpisu pohľadávky na základe výsledku konkurzného a reštrukturalizačného konania. 	
RUZ 	14. Zásadná pripomienka k čl. I., - vloženie nového novelizačného bodu číslo 39 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„39. V § 20 ods. 15 sa na konci dopĺňajú slová „do výšky, ktorá je krytá týmito splatnými záväzkami.“. 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Je potrebné text zákona spresniť z dôvodu, že tvorba opravnej položky podľa odsekov 4, 6, 14 a 17 zákona o dani z príjmov sa môže použiť aj na rozdiel hodnôt medzi menovitou hodnotou pohľadávky a splatnými záväzkami voči dlžníkovi v prípade, ak splatné záväzky budú mať hodnotu nižšiu ako je hodnota menovitej hodnoty pohľadávky. Príklad: menovitá hodnota pohľadávky = 100 tis. EUR, splatné záväzky voči dlžníkovi = 60 tis. EUR, rozdiel 40 tis. EUR; na celú hodnotu 100 tis. EUR nie je možné tvoriť opravnú položku, pretože je hodnota pohľadávky sčasti krytá záväzkami vo výške 60 tis. EUR. Možnosť tvorby opravnej položky na rozdiel 40 tis. EUR však nie je podľa súčasného znenia zákona presne definovaná. Je možné si predmetné ustanovenie vykladať rôznymi spôsobmi. Ak by však nebola možná tvorba opravnej položky na uvedený rozdiel, dochádzalo by k znevýhodneniu daňovníka 
 	Z 	ČA 	Postup možnosti tvorby opravnej položky pri vzájomnom zápočte záväzkov a pohľadávok je bližšie vysvetlený v dôvodovej správe k postupu pri zahrňovaní nesplatených záväzkov do základu dane. 	
RUZ 	15. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 41 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely zákona nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„41. V §25 odsek 3 sa dopĺňa nová druhá veta v znení: „V prípade zvýšenia základu dane podľa § 17 ods. 24 písm. c) sa zostatková cena podľa predošlej vety upraví o sumu takto vypočítaného zvýšenia základu dane.“ 

Odôvodnenie: 
Doplnením §25 odsek 3 by sa zosúladilo znenie zákona s usmernením DRSR z marca 2008 (upravené v júni 2008) k uplatňovaniu § 2 písm. s) a §17 ods. 26 písm. b) zákona 595/2003 Z. z.. Pričom v rámci tohto usmernenia DRSR odporučilo takýto postup daňovníkom. Avšak samotné usmernenie zmenami navrhnutými v novele v § 17 odsek 24 (dnes už zmenené číslo odseku) bude ťažkopádne použiteľné – preto prijaté závery implementovať do znenia zákona, kvôli jednoznačnosti jeho výkladu. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
RUZ 	16. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 41 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„41. V § 29 ods. 4 sa na konci namiesto bodky vkladá čiarka a za čiarkou sa dopĺňa text „resp. dodanie nových súčastí, ktoré spĺňajú požiadavky bezpečnosti pri použití hmotného majetku.“ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
V praxi dochádza k úpravám osobitných predpisov o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci, napr. zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov, na základe ktorých je prevádzkovateľ majetku povinný zabezpečiť bezpečné pracovné prostredie pre zamestnanca. Preto dochádza k zakúpeniu rôznych súčastí majetku, ktoré predtým neobsahoval (napr. bezpečnostné rebríky a plošiny na žeriavoch, istiace a kladkové systémy na zariadeniach, ochranné krytky na elektrických a manipulačných zariadeniach ...), ale slúžia naplneniu bezpečnostných predpisov. Tieto prípady riešil aj Pokyn MF SR číslo 3400/1999-62 (Finančný spravodajca č. 3/1998), ktorý sa dodnes využíva pri definovaní, čo je a čo nie je súčasťou hmotného majetku, technické zhodnotenie a oprava. V definovaní opravy je uvedené, že opravou sa zabezpečuje aj plynulosť a bezpečnosť požívania majetku, a to aj napriek zabudovaniu kvalitatívne nových prvkov, ktoré však neovplyvňujú výkonnosť a spôsob využitia majetku. Síce tento pokyn sa vzťahoval k zákonu č. 286/1992 Zb., avšak technické posúdenia v ňom uvedené boli spracované za účinnej pomoci Prof. Ing. Jaroslava Valáška CSc, vedúceho katedry technických zariadení Technickej univerzity a Komory stavebných inžinierov a máme za to, že tieto technické zásady sa nezmenili ani prijatím novších zákonov o dani z príjmov 
 	Z 	N 	Uvedené zákon ošetruje (tak ako sa uvádza v zdôvodnení predkladateľa) v nadväznosti na metodický pokyn MF SR č. 3400/1998-62. Zabudovanie nových súčastí, ktoré pôvodný majetok neobsahoval, predstavuje z pohľadu ZDP rekonštrukciu, resp. modernizáciu majetku. Následná výmena týchto už zabudovaných súčastí je považovaná za opravu. 	
RUZ 	17. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 43 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie alternatívneho návrhu: V záujme predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
RUZ 	18. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu číslo 54 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„54. V § 41 ods. 1 sa vypúšťa druhá, tretia a štvrtá veta a za prvú vetu sa vkladá nová druhá veta s nasledovným znením: “Daňovník, ktorý nie je založený alebo zriadený na podnikanie 67) nemusí podať daňové priznanie, ak má iba príjmy, ktoré nie sú predmetom dane; príjmy, z ktorých sa daň vyberá podľa § 43 a príjmy oslobodené od dane.“ 

Nasledujúce novelizačné body sa primerane prečíslujú a vnútorné odkazy v zákone sa primerane upravia 

Odôvodnenie: 
Odporúčame zjednodušiť postup pri podávaní daňových priznaní subjektom, ktorí nie sú založení alebo zriadení na podnikanie. Často sa stáva, že takéto subjekty, napr. nadácie majú aj príjmy oslobodené od dane, pretože dosahujú aj príjmy napr. z verejných zbierok. Právna definícia pojmu, ako aj režim akým sa verejná zbierka spravuje je špecifický a nie je ho možné zamieňať s "inými formami zhromažďovania finančných prostriedkov". Z právneho hľadiska sa za verejnú zbierku sa nepovažuje napr.: 
- poskytovanie vecných darov a darov na konkrétnu činnosť 
- poskytovanie podielu zo zaplatenej dane 
- poskytovanie darov podľa Občianskeho zákonníka. 
Preto z titulu terajšej právnej úpravy zákona o dani z príjmov musí nadácia podávať daňové priznanie, ak má okrem príjmov, ktoré nie sú predmetom dane aj príjmy z verejných zbierok, pričom príjmy z podnikania nemá a teda daňová povinnosť je nulová. 
Navrhovaná právna úprava by značne zjednodušila administratívnu činnosť v danom prípade. Zamedzilo by sa byrokracii z titulu zaregistrovania k všeobecnej registrácii takýchto subjektov na daňových úradoch (bez daňového identifikačného čísla (DIČ) nie je možná akákoľvek komunikácia s daňovým úradom z titulu podávania daňového priznania; DIČ je povinnou náležitosťou pri daňovom priznaní) ako aj k zbytočnému „papierovaniu“ v období podávania daňových priznaní 
 	Z 	N 	Daňovník nezaložený alebo nezriadený na podnikanie nemá registračnú povinnosť a ak by súčasne nemal ani povinnosť podať daňové priznanie v prípade dosiahnutia vymedzených druhov príjmov, správca dane by nemal prehľad o takýchto daňovníkoch. Úlohou správcu dane je aj kontrola posúdenia správnosti zaradenia príjmu medzi príjmy od dane oslobodené (tzv. z hlavnej činnosti) a medzi príjmy z podnikania (tzv. vedlajšej zdaňovanej činnosti). V prípade akceptovania tohto návrhu by správca dane nemal možnosť tejto kontroly. 	
RUZ 	19. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 77 
RÚZ navrhuje ešte doplniť navrhovanú úpravu nasledovne: 

„77. V § 50 ods. 13 sa slová „3 3919,39 eura“ nahrádzajú slovami „3 320 eura“ a za poslednou vetou na konci sa namiesto bodky vkladá čiarka a za čiarkou sa dopĺňa text „a na úhradu nákladov spojených s vedením tohto účtu“.“ 

Odôvodnenie: 
Náklady na vedenie účtu, ktorého zriadenie má prijímateľ podielu dane zo zákona povinnosť preukázať, sú pomerne vysokou položkou. Navrhujeme, aby sa legislatívne upravilo, že úrok z prijatých podielov dane pripísaný bankou je možné použiť na úhradu poplatkov na vedenie účtu 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ZMOS 	K doložke vybraných vplyvov: 
Podľa návrhu bude mať novela zákona dopad na príjmy rozpočtov obcí. Z uvedeného dôvodu žiadame v doložke vybraných vplyvov v časti Vplyv na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie doplniť zdroj krytia poklesu príjmov obcí v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
Odôvodnenie: 
Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov je povinná súčasť doložky vybraných vplyvov. 	O 	A 	Doložka vplyvov bola upravená. 	
AOCP 	bodu 17 návrhu  
K bodu 17- § 16 ods. 1 písm. g) a h) 
Za príjem zo zdroja na území Slovenskej republiky podľa písmena g) sa považuje príjem daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou plynúci nielen z úhrad od daňovníka s neobmedzenou daňovou povinnosťou, ale aj z úhrad od iného daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou na území Slovenskej republiky. 
Doplnenie písmena h) implementuje špeciálne pravidlo vymedzené v článku 13 odsek 4 Modelovej daňovej zmluvy OECD o príjmoch a o majetku a vo viacerých bilaterálnych zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia uzavretých Slovenskou republikou. Ak sú vymedzené podmienky splnené, Slovenská republika má právo na zdanenie ziskov zo scudzenia podielov na spoločnosti, ak ich hodnota je z viac ako 50 % tvorená nehnuteľným majetkom, ktorý je umiestnený na území Slovenskej republiky. 

17. V § 16 sa odsek 1 dopĺňa písmenami g) a h), ktoré znejú: 
„g) z prevodu hnuteľných vecí umiestnených na území Slovenskej republiky, z predaja cenných papierov emitovaných daňovníkmi so sídlom na území Slovenskej republiky, z predaja majetkových práv registrovaných na území Slovenskej republiky a z prevodu účasti alebo podielu na obchodnej spoločnosti alebo členského práva v družstve so sídlom na území Slovenskej republiky, 
h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti, ktorých viac ako 50 % hodnoty predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky.“. 

Pripomienka: 
novonavrhované ustanovenie písm. h) je nesprávne z dôvodu, že kombinuje pojmy vzájomne nesúrodé a v tomto znení by spôsobovalo v praxi iba problémy. Slovné spojenie „ktorých viac ako 50 % hodnoty predstavuje nehnuteľný majetok“ je v zjavnom rozpore s vysvetlením vyplývajúcim z dôvodovej správy a okrem toho toto slovné spojenie je nesprávne aj pre použitie pojmu „hodnota“. Z uvedeného totiž nie je vôbec zrejmé, čoho hodnota sa bude zisťovať. Použitý tvar „ktorých hodnota“ skôr poukazuje, vzhľadom na množné číslo, že by sa malo jednať o hodnotu akcií, účastí alebo podielov. Avšak je nemožné, aby hodnotu akcie predstavoval nehnuteľný majetok. Neexistuje totiž žiadne vzájomné prepojenie medzi hodnotou (správne má byť použitý pojem „cena“) akcií a nehnuteľným majetkom. Okrem toho akcionár, resp. vlastník podielu alebo účasti nemusí mať vôbec vedomosť o majetkových pomeroch spoločnosti, ktorej akcie, podiely alebo účasti predáva, najmä ak predáva minimálny počet kusov. Vychádzame totiž z predpokladu, že navrhovateľ zákona mal zámer odkázať na hodnotu majetku spoločnosti, ktorej podiel, akcie, účasť je predmetom prevodu. Chceme však poukázať na to, že zisťovanie hodnoty nehnuteľného majetku, pokiaľ sa nevykonáva v účtovných cenách, je vždy potrebné vykonať znaleckým posudkom. Predpokladáme, že navrhovateľ nemal zámer žiadať od daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou vypracovanie znaleckého posudku na majetok firmy, ktorej akcie, účasť alebo podiely prevádza, najmä ak môže ísť o bezvýznamné počty a predovšetkým preto, že daňovník k týmto informáciách ani nebude mať prístup. Preto by mal mať daňovník daňovú povinnosť len, ak si mohol uvedené informácie obstarať z verejných zdrojov, napr. zbierka listín alebo v budúcnosti register účtovných závierok. Odhliadnuc od vysokých nákladov na vypracúvanie znaleckých posudkov. Preto odporúčame zmeniť navrhované znenie takto: 

„h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti, ak táto spoločnosť vlastní nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky, ktorého účtovná hodnota vyplývajúca z účtovnej závierky zostavenej za účtovné obdobie predchádzajúce prevodu je viac ako 50% hodnoty vlastného imania tejto spoločnosti a táto spoločnosť zverejnila údaje o svojom nehnuteľnom majetku a jeho účtovnej cene v zbierke listín alebo v registri účtovných závierok.“ 

v tomto smere odporúčame precizovať aj dôvodovú správu k návrhu zákona 
 	Z 	ČA 	Znenie § 16 ods. 1 písm. h) sa upravilo v zmysle tohto návrhu, avšak bez poslednej časti vety navrhovaného znenia z dôvodu, že osobitný predpis ustanovuje povinnosť zverejňovať účtovné závierky, nejde o povinnosť ukladanú v zákone o dani z príjmov. 
V tomto zmysle sa upravila aj dôvodová správa. 
 	
AOCP 	k bodu 28 
K bodu 28 - § 17 ods. 27 
Odsek 27 Úprava sa navrhuje z dôvodu zjednotenia časového testu na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť s časovým testom na daňovú uznateľnosť tvorby opravných položiek u pohľadávok. Daňovník by bol povinný zvýšiť základ dane v nadväznosti na dobu (počet dní), ktorá uplynula od pôvodnej lehoty splatnosti neuhradeného záväzku alebo jeho časti vo výške 20% až 100 %. Zároveň sa stanovuje spôsob úpravy základu dane (zníženie) v prípade úhrady záväzku, resp. jeho časti a v prípade premlčania alebo zániku záväzku. 

28. V § 17 odsek 27 znie: 
„(27) Daňovník okrem daňovníka podľa osobitného predpisu,80a) základ dane zistený podľa odseku 1 písm. b) a c), zvýši o výšku záväzku prislúchajúceho k výdavku (nákladu), ktorý je podľa § 19 daňovým výdavkom, a to aj k výdavku (nákladu) prislúchajúcemu k odpisovanému a neodpisovanému majetku, zásobám a inému majetku, pri ktorom vzniká výdavok (náklad) pri jeho zaradení alebo vyradení zo spotreby alebo z používania, alebo neuhradenej časti takéhoto záväzku ako aj o výšku záväzku účtovaného ako zníženie výnosu (príjmu), ak od pôvodne dohodnutej lehoty splatnosti záväzku uplynula doba dlhšia ako 
a) 360 dní, vo výške 20 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti, 
b) 720 dní, vo výške 50 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti, 
c) 1 080 dní, vo výške 100 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti.“. 

Pripomienka č.1: 
ustanovenie je zmätočné vzhľadom na zvolené odstupňovanie zvýšenia základu dane v prvom, druhom a treťom roku. Ak sa má každý rok zvyšovať základ dane, tak je zrejmé, že po prvom zvýšení základu dane (v 1.roku) o 20% a ďalšom zvýšení (v 2.roku) o 50%, bude za dva roky zahrnuté do základu dane celkom 70% záväzku. Je vhodné zvoliť zrozumiteľnú formuláciu: 

a) 360 dní, vo výške 20 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti, 
b) 720 dní, vo výške 30 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti, 
c) 1 080 dní, vo výške 50 % menovitej hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti.“ 

Pripomienka č.2: 
nie je zrejmé, čo sa má myslieť slovným spojením „pôvodne dohodnutá lehota splatnosti záväzku“, keď odpisovanie pohľadávok a jemu zodpovedajúce zvyšovanie základu dane o nesplatené záväzky sa vzťahuje na záväzky / pohľadávky po splatnosti. Pohľadávka alebo záväzok môže mať v jednom čase len jednu lehotu splatnosti, ktorá je rozhodujúca a o tejto splatnosti účtovná jednotka i účtuje. Účtovná jednotka neúčtuje o žiadnej „pôvodnej lehote splatnosti“, preto návrh je v tomto smere nezmyselný. Pokiaľ si účtovná jednotka so svojim veriteľom dojedná pre konkrétny záväzok predĺženie lehoty splatnosti, čo sa v praxi často deje, najmä z dôvodu vylúčenia rizika úrokov z omeškania a obe strany sa na tejto úprave dohodnú, nemôže byť takýto záväzok napriek tomu považovaný za záväzok po splatnosti, čo platí i opačne pre pohľadávku, o ktorej sa v tom prípade nevykonávajú odpisy. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
AOCP 	Zákonu o dani z príjmov 
Navrhujeme zásadným spôsobom prepracovať problematiku zdaňovania operácii s cennými papiermi v záujme dosiahnutia systémovej zmeny v oblasti zdaňovania operácii s cennými papiermi v kontexte proklamovaných zámerov podpory rozvoja domáceho kapitálového trhu. 

Zmeny v oblasti zdaňovania operácii s cennými papiermi by mali splňiť dva základné cieľe a to 
1. zjednodušiť, sprehľadniť a stransparentniť problematiku zdaňovania cenných papierov ktorá je dnes zo strany investorov vnímaná ako jedná z hlavných prekážok rozvoja domáceho kapitálového trhu 
2. znížiť celkové daňovo odvodové zaťaženie viažúce sa na operácie s cennými papiermi 

Jedná sa o požiadavku zásadného charakteru viažúcu sa na deklarovaný záujem MF SR o podporu domáceho kapitálového trhu aj formou daňovo odvodových reforiem ktorej naplnenie je jedným z kľúčových faktorov podmieňujúcich budúci rozvoj domáceho kapitálového trhu. 

S ohľadom na vyššie uvedené navrhujeme do predloženého návrhu zákona zapracovať zmeny reprezentujúce vyššie uvedené cieľe.  	Z 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Pripravuje sa komplexná úprava zdaňovania operácií s CP, ktorá bude nadväzovať na Koncepciu oživenia kapitálového trhu v SR a bude zahrňovať aj požadované úpravy. 	
 	Pripomienky k Čl. I, k bodu 2. - § 2 písm. p)  
Navrhujeme vypustiť bod 2. 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa navrhovanou úpravou sa dosiahne, že aj obchodný vzťah, ktorého jedným zo zámerov je zníženie základu dane alebo zvýšenie daňovej straty, sa považuje za vzťah závislých osôb. Pokiaľ však daňový subjekt vstupuje do štandardného obchodného vzťahu v rámci svojej podnikateľskej činnosti, je jeho prirodzenou a legitímnou snahou aj snaha o zníženie základu dane, pokiaľ je v medziach zákona. Napríklad, ak daňový subjekt – obchodník nakupuje tovar s cieľom jeho ďalšieho predaja, je jasné, že jedným s cieľov obchodného vzťahu s dodávateľom tovaru je aj nastavenie podmienok kontraktu tak, aby dosiahol zníženie základu dane v podobe nákladov / výdavkov na nakupovaný tovar. 
Súčasne zdôrazňujeme, že daňový subjekt nie je povinný snažiť sa o maximalizovanie príjmov štátneho rozpočtu. Naopak, má ústavou chránené vlastnícke právo k svojmu majetku a ktoré je (a v zmysle ústavy aj smie byť) obmedzované daňovými povinnosťami, preto je povinný sa vzdať v prospech štátu vo forme daní časti svojho majetku, avšak len nevyhnutnej v miere danej zákonom. 
Navrhovanou úpravou sa dáva správe daní možnosť napadnúť prakticky každú obchodnú transakciu a s poukázaním na vznik iného prepojenia žiadavať zdôvodnenie výšky dohodnutej ceny, dokumentácie o transakcii a zdokladovania ceny obvyklej na trhu. Pri extrémnom výklade tohto ustanovenia nastane situácia, kedy právne prestávajú existovať ceny obvyklé dohodnuté medzi nezávislými osobami, pretože všetky obchodné vzťah by potenciálne mohli naplniť definíciu iného prepojenia, keďže sú dohodnuté so zámerom znížiť základ dane aspoň jednej zmluvnej strany (odberateľa). 
Takouto zmenou sa vnesie do podnikateľského prostredia právna neistota ako široko alebo úzko si dané ustanovenie bude vykladať správca dane a aké daňové povinnosti vyplývajú daňovému subjektu z určitého obchodného vzťahu. Za najzásadnejšie však považujeme, že by mohlo dôjsť k obmedzeniu ústavných práv týkajúcich sa ochrany vlastníckych práv k majetku tak, ako bolo naznačené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Slovo „len“ sa nahradilo slovom „predovšetkým“ podľa návrhu SKDP. Upravila sa dôvodová správa, aby bolo jasné, že predmetné ustanovenie sa nevzťahuje na štandardný obchodný vzťah, do ktorého daňovníci vstupujú v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. 	
 	Pripomienky k Čl. I, k bodu 17. - § 16 ods. 1 písm. h)  
Pôvodné znenie 
„h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti, ktorých viac ako 50 % hodnoty predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky.“ 

Navrhované znenie 
„h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti alebo z prevodu členských práv družstva, ktorých v čase prevodu viac ako 50 % hodnoty1) predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky.“ 
1) Zákon č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve 

Odôvodnenie: 
Navrhujme spresniť pojem „hodnoty“ odvolávkou na účtovníctvo, prípadne iným spôsobom zadefinovať akú hodnotu mal zákonodarca na mysli. Pokiaľ by návrh zostal v pôvodnom znení, nie je jasné, s akými hodnotami majetku sa má počítať – účtovnými, trhovými, daňovými (?). Rovnako chýba v pôvodnom návrhu aj moment stanovenia hodnoty majetku. 
Ďalej navrhujeme doplniť, aby sa rovnakým režimom posudzoval aj prevod členských práv družstva. 
 	O 	ČA 	Znenie § 16 ods. 1 písm. h) bolo upravené v zmysle návrhu AOCP tak, aby bolo zrejmé, že pri vyčíslení podielu sa vychádza z účtovných hodnôt vyplývajúcich z účtovnej závierky zostavenej za účtovné obdobie predchádzajúce prevodu a do pomeru sa berie hodnota nehnuteľnosti a vlastné imanie spoločnosti. Tiež sa doplnil prevod členských práv v družstve. V tomto zmysle sa upravila aj dôvodová správa.  	
 	Pripomienky k Čl. I, k bodu 28. a 29. - § 17 ods. 27, 32 a 33  
Navrhujeme body 28. a 29. vypustiť. 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa táto úprava navrhuje z dôvodu zjednotenia časového testu na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť s časovým testom na daňovú uznateľnosť tvorby opravných položiek u pohľadávok. Dovolíme si s týmto tvrdením polemizovať v tom zmysle, že časový test na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť je už aj podľa platného znenia zákona zjednotený s časovým testom na odpis pohľadávky, pri ktorej je riziko, že ju dlžník neuhradí. Zjednotenie s tvorbou opravných položiek nie je preto nutné. Prípadný časový nesúlad medzi zvýšením základu dane o neuhradený záväzok a tvorbou opravných položiek sa odstráni v momente, keď sa pohľadávka odpíše, je teda len dočasný. 
Pokiaľ by sa schválila novela zákona v navrhovanom znení, znamenalo by to pre daňovníkov dodatočnú administratívnu záťaž (aj v porovnaní so súčasným stavom), pretože bude potrebné vytvoriť špeciálnu evidenciu záväzkov po splatnosti a sledovať pre každý záväzok: zvýšenie základu dane o 20% v jednom zdaňovacom období (po 360 dňoch), 50% (alebo 30%) v druhom zdaňovacom období (po 720 dní) a 100% (alebo 50%) v treťom zdaňovacom období (po 1080 dňoch). Následne je potrebné pri úhrade zaevidovať zníženie základu dane, pričom pri čiastočnej úhrade sa situácia skomplikuje, napr. ak sa záväzok čiastočne uhradí po viac ako roku od splatnosti a je otázka, či zvýšenie po 720 dňoch o 50% (alebo 30%) počítať z pôvodného záväzku alebo z novej sumy po čiastočnej úrade. 

V prípade, že predmetné ustanovenia nebudú vypustené, navrhujeme preformulovať odsek 27, nakoľko gramatickým výkladom daného ustanovenia je možné dôjsť k záveru, že je základ dane potrebné zvýšiť o 170% nominálnej hodnoty záväzku, ktorý je viac ako 1080 dní po splatnosti, pretože sa základ dane zvýši po 360 dňoch vo výške 20% nominálnej hodnoty, po 720 dňoch vo výške 50% nominálnej hodnoty a po 1080 dňoch vo výške 100%.  	O 	A 	Návrh zákona bol sprecizovaný. 	
 	Pripomienky k Čl. I, k bodu 30. - § 18 ods. 1  
Pôvodné znenie 
V § 18 ods. 1 prvá a druhá veta znejú: „Na zistenie rozdielu podľa § 17 ods. 5 sa použije metóda podľa odseku 2 alebo odseku 3 alebo ich vzájomná kombinácia, alebo iné metódy, ktoré nie sú uvedené v odsekoch 2 a 3, ale len ak sú v súlade s princípom nezávislého vzťahu. Ak je možné spoľahlivo použiť niektorú z metód podľa odseku 2, rovnako aj niektorú z metód podľa odseku 3, prednosť má použitie metód podľa odseku 2.“. 

Navrhované znenie 
V § 18 ods. 1 prvá veta znie: „Na zistenie rozdielu podľa § 17 ods. 5 sa použije metóda podľa odseku 2 alebo odseku 3 alebo ich vzájomná kombinácia, alebo iné metódy, ktoré nie sú uvedené v odsekoch 2 a 3, ale len ak sú v súlade s princípom nezávislého vzťahu.“. 
V § 18 ods. 1 sa druhá veta vypúšťa. 

Odôvodnenie: 
Znenie Smernice OECD pre nadnárodné spoločnosti a správu daní zrovnoprávňuje jednotlivé metódy, tým že preferuje princíp voľby najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. V tomto duchu sa nesie aj komentár k bodu 30 dôvodovej správy. V druhej vete návrhu sa však stanovuje prednosť určitej skupiny metód, čo je v rozpore s uvedeným princípom smernice OECD. 
Otázny je tiež výklad termínu „ak je možné spoľahlivo použiť“, v zmysle kto a ako určuje, čo možno spoľahlivo použiť. Nejasné znenie vedie k právnej neistote daňových subjektov a k priestoru na bezdôvodné šikanovanie daňového subjektu správcom dane. 
Navrhujme preto druhú vetu vypustiť. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
 	Pripomienky k Čl. I, k bodu 43 – § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 
Bod 43. navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Zmenou sa zavádza obmedzenie možnosti daňového subjektu na podanie odvolania voči rozhodnutiu správcu dane o určení preddavkov inak. Nakoľko neexistuje dôvod takto obmedzovať práva daňových subjektov oproti súčasnému stavu, navrhujeme tento bod vypustiť. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
UNION 	Pripomienka k čl. I, bodu 26 novely zákona č. 595/2003 Z. z. - K § 17 ods. 19 

V § 17 ods. 19 za slová „poplatky z omeškania“ vkladá čiarka a slová „paušálna náhrada nákladov spojených s uplatnením pohľadávky78a/. 

Pripomienka: 
V § 17 ods. 19 za slovo „pohľadávky78a/“ doplniť text „alebo poplatkov spojených s uplatnením pohľadávky x/“ 

Odvolávka 
x/ § 17a ods. 11 zákona č. 580/2004 Z. z. 

Zdôvodnenie pripomienky: 
Uvedené doplnenie textu navrhujeme z dôvodu jednoznačnosti tohto ustanovenia vo veci určenia platiteľa s povinnosťami uvedenými v § 78a ods. 1 tohto zákona. 
Po akceptácii uvedenej pripomienky bude jednoznačné, že okrem paušálnych nákladov v občianskych alebo v obchodno-právnych vzťahov, budú môcť byť do základu dane zahrnuté aj iné zákonom presne stanovené poplatky súvisiace s uplatňovaním pohľadávok po ich zaplatení. 
 	Z 	N 	Uvedené ustanovenie zákona upravuje len sankcie uložené podľa obchodného zákonníka v rámci obchodno-záväzkových vzťahov. 	
UNION 	Pripomienka k čl. I, bodu 79 novely zákona č. 595/2003 Z. z. - K § 52w 

Pripomienka: 
§ 52w sa dopĺňa o nový ods. (3) v znení: 
„(3) Postup podľa § 17 ods. 19 tohto zákona v znení účinnom od 1.1.2014 sa použije po prvýkrát na výkazy nedoplatkov vydané zdravotnou poisťovňou po 1.1.2014.“ 

Zdôvodnenie pripomienky: 

Uvedené doplnenie textu navrhujeme z dôvodu jednoznačnosti zahrnutia týchto poplatkov súvisiacich s vydaním výkazov nedoplatkov do základu dane až od 1.1.2014. 
Doteraz sú tieto poplatky zdravotnými poisťovňami zahrnuté do základu dane už pri predpise tohto výkazu. 
Týmto sa súčasne zjednotí spôsob zisťovania základu dane pre všetky podobné (obdobné) poplatky, paušálne náhrady a pod. zahrnuté v tomto výkaze. 
 	Z 	N 	V nadväznosti na neakceptovanie doplnenia § 17 ods. 19 o poplatky spojené s uplatnením pohľadávky, nemôžu byť upravené ani prechodné a záverečné ustanovenia. Ustanovenie § 17 ods. 19 ustanovuje len sankcie uložené podľa obchodného zákonníka v rámci obchodno-záväzkových vzťahov. 	
Klub 500 	§5 ods. 3 
Klub 500 požaduje uspresnenie v týchto oblastiach: 
1. Ako sa bude počítať príjem pri automobiloch, ktoré účtovná jednota začala odpisovať pred rokom 2014.V prechodných ustanoveniach § 52w táto skutočnosť nie je poriešená. 
V roku 2013 automobil, ktorý používa zamestnanec na služobné aj súkromné účely. Automobil sa odpisuje. V tomto roku sa za príjem bude považovať 1% z OC za každý začatý kalendárny mesiac. Rok 2014 už nie je prvým rokom odpisovania. Účtovná jednotka vypočíta príjem zamestnanca v roku 2014 ako: 
a) 1% z OC – 12,5% 
b) 1% z OC – 25%, keďže sa jedná už o druhý rok odpisovania 
2. Čo v prípade technického zhodnotenia. 
A: na vlastnom majetku: 
Pri vykonaní technického zhodnotenia motorového vozidla, ktoré ešte nie je daňovo odpísané sa suma TZ zahrnie do OC automobilu. 
To bude mať za následok nárast príjmu zo závislej činnosti. 
Pri daňovo odpísanom majetku sa TZ berie ako samostatný majetok, odpisuje sa samostatne a nevstupuje do OC automobilu a neovplyvňuje výpočet príjmov. 
B: pri prenajatom majetku: 
Technické zhodnotenie dlhodobého hmotného majetku, ktorý má účtovná jednotka v nájme a toto technické zhodnotenie sa bude odpisovať, sa považuje za iný majetok a odpisuje sa samostatne. V účtovníctve vlastníka prenajatého dlhodobého hmotného majetku sa v takomto prípade neúčtujú náklady na technické zhodnotenie a tieto náklady nezvyšujú obstarávaciu cenu dlhodobého hmotného majetku. 
Pri operatívnom lízingu, ak TZ hradí nájomca, je TZ odpisované nájomcom ako samostatný majetok a nezvyšuje OC majetku. 

Klub 500 navrhuje 2 spôsoby riešenia: 
a) TZ buď úplne vylúčiť a nebude vstupovať do OC v žiadnych prípadoch (čo je ale v rozpore zo zákonom o účtovníctve) alebo 
b) spresniť ako sa bude chovať výpočet 1% v prípade technického zhodnotenia 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
Klub 500 	§7 ods. 8 
Klub 500 požaduje od zákonodarcu vysvetlenie, či príjem vyplácaní z DDS resp. poistky (pre prípad dožitia, jednorazová)zahrňujeme do základu dane. Sme presvedčení, že by malo by ísť o pomerové vysporiadanie. Tento príjem je pravdepodobne zrazený zrážkou a teda predpokladíáme, že by sa v daňovom priznaní nemal objaviť. 
 	Z 	A 	Dôvodová správa bola doplnená. 	
Klub 500 	§17 ods. 19 
Klub 500 navrhuje v príslušnom ustanovení upresnenie v problematike paušálnej náhrady nákladov aj do postupov účtovania. Aby bolo jednoznačné účtovanie paušálnej náhrady nákladov (544,644). 
Zároveň požadujeme upresnenie vzťahu medzi paušálnou náhradou nákladov a DPH. Nie je nám jasné, či suma 40 EUR zahŕňa DPH alebo nie. Sme presvedčení, že by malo ísť o sumu bez DPH pretože na sankčné doklady sa nevzťahuje DPH. Zároveň upozornňujeme na skutočnosť, že zavedenie paušálnej náhrady nákladov bude mať dopad aj na účtovné softvéry v podnikoch (zahrnutie nového typu dokladu do štruktúry dokladov a zabezpečiť sledovanie úhrad/platieb, ktoré sa vzťahujú k paušálnym náhradám nákladov. 
 	Z 	A 	Postupy účtovania budú upravené tak aby jednoznačne upravovali účtovanie paušálnej náhrady nákladov. 	
Klub 500 	§17 ods. 32 
Sme presvedčení, že je potrebné spresniť čiastočnú úhradu záväzku a jeho dopad na zníženie základu dane. Otázne je, či sa základ dane zníži až vtedy keď dôjde k úhrade menovitej hodnoty záväzku alebo sa môže znižovať aj o čiastočné úhrady. 
V prípade, ak by sa základ dane znižoval aj o výšku čiastočných úhrad, bolo by to pre veľké spoločnosti časovo aj administratívne náročné. Z dôvodu zníženia administratívnej náročnosti, by bolo vhodné znížiť základ dane až vtedy keď dôjde k úhrade celej menovitej hodnoty záväzku a čiastočné úhrady nebrať do úvahy. 

Klub 500 navrhuje, aby plnenia zo sociálneho fondu neboli príjmami zo závislej činnosti, príp. navrhujeme stanoviť hranicu. 
 	Z 	N 	Základ dane sa bude upravovať tak, aby zvýšený základ dane v jednotlivých zdaňovacích obdobiach predstavoval v úhrne 20 %, 50 %, resp. 100 % hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti. 	
Klub 500 	§34 ods. 4 
Klub 500 navrhuje vetu „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.“ vypustiť. 

Sme presvedčení, že na teraz ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 

Cieľom nášho návrhu je predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 

 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
Klub 500 	§42 ods. 11 
Klub 500 navrhuje vetu „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.“ vypustiť. 

Sme presvedčení, že na teraz ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 

Cieľom nášho návrhu je predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 

 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
Klub 500 	§17 ods. 27 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie je administratívne náročné, pričom vyžaduje si aj úpravu softvérov, čo pre daňovníkov znamená úbytok finančných prostriedkov. 

§ 17 ods. 32 písm. a) je nejednoznačne definovaný vzhľadom na čiastočnú úhradu menovitej hodnoty záväzku, pričom uvedené ustanovenie je možné ponímať dvomi smermi: 
- základ dane je možné znížiť o výšku záväzku, o ktorú bol tento v predchádzajúcich obdobiach podľa odseku 27 zvýšený len po úplnej úhrade menovitej hodnoty záväzku, 
- základ dane je možné znížiť o výšku záväzku, o ktorú bol tento v predchádzajúcich obdobiach podľa odseku 27 zvýšený aj v prípade čiastočnej úhrady menovitej hodnoty záväzku, pričom na výšky úhrady nezáleží. 
- Podľa navrhovaného znenia by sa predmetné dodaňovanie záväzkov vzťahovalo aj na firmy v konkurze a reštrukturalizácii, pričom ich veritelia majú nárok na tvorbu 100% daňovo uznaných opravných položiek 
 	Z 	ČA 	Základ dane sa bude upravovať tak, aby zvýšený základ dane v jednotlivých zdaňovacích obdobiach predstavoval v úhrne 20 %, 50 %, resp. 100 % hodnoty záväzku alebo jeho nesplatenej časti. Pripomienka smerujúca k úprave základu dane u daňovníka v konkurze alebo reštrukturalizácii bola akceptovaná.  	
Klub 500 	§32 ods. 4, §42 ods. 11 
navrhujeme vypustiť poslednú vetu.Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ALS SR 	Čl.I bod 27 (§ 17 ods. 24 písm. c)  
navrhujeme doplniť druhú vetu do § 25 ods. 3 – nasledovne: V prípade zvýšenia základu dane podľa § 17 ods. 24 písm. c) sa zostatková cena podľa predošlej vety upraví o sumu takto vypočítaného zvýšenia základu dane. 
Nové znenie tohto bodu by teda bolo: 
(3) Zostatkovou cenou na účely tohto zákona je rozdiel medzi vstupnou cenou hmotného majetku a nehmotného majetku a celkovou výškou odpisov z tohto majetku zahrnutých do daňových výdavkov [ § 19 ods. 3 písm. a)] okrem zostatkovej ceny podľa § 28 ods. 2 písm. b). V prípade zvýšenia základu dane podľa § 17 ods. 24 písm. c) sa zostatková cena podľa predošlej vety upraví o sumu takto vypočítaného zvýšenia základu dane. 
Odôvodnenie: 
Doplnením §25/3 by sa zosúladilo znenie zákona s usmernením DRSR z marca 2008 upravené v júni 2008 k uplatňovaniu § 2 písm. s) a §17 ods. 26 písm. b) zákona 595/2003 Z. z.. Pričom v rámci tohto usmernenia DRSR odporučilo takýto postup daňovníkom. Avšak samotné usmernenie zmenami navrhnutými v novele v § 17 ods. 24 (dnes už zmenené číslo odseku) bude ťažkopádne použiteľné – preto odporúčame už pred časom prijaté závery implementovať do znenia zákona, kvôli jednoznačnosti jeho výkladu. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SLASPO 	K § 19 ods. 2 písm. h) platného zákona 
Navrhujeme vložiť nový 34. bod, ktorý znie: 
„34. V § 19 ods. 2 písm. h) sa dopĺňa 6. bod, ktorý znie: 
„6. súd zrušil dlžníka ex offo,”.“ 

Odôvodnenie: 
Hoci vymazanie spoločnosti ex offo má presne rovnaký charakter ako zrušenie konkurzu z dôvodu, že majetok nepostačuje na úhradu výdavkov, veriteľ nemôže uplatniť daňový odpis pohľadávky z titulu výmazu spoločnosti súdom ex offo. V praxi sa veriteľ dostáva do pozície, že eviduje pohľadávku voči neexistujúcemu subjektu, konanie dlžníka nedokázal ovplyvniť (dlžník nepreberá poštu, v mieste sídla sa nezdržuje a pod.) Dlžník nekoná ani vo vzťahu k súdu. Súd dlžníka po formálnom skúmaní vymaže z obchodného registra. V praxi nastávajú prípady, že po začatí exekúcie voči takýmto dlžníkom a exekútor zistí, že počas exekučného konania došlo k výmazu povinného ex offo. Máme za to, že v prípade ex offo výmazu by mal byť zákon spravodlivý k veriteľovi a umožniť daňovo uznaný odpis pohľadávky voči dlžníkovi, ktorý bol ex offo vymazaný z obchodného registra s tým, že táto možnosť bude explicitne uvedená v zákone. 

Nasledujúce body sa prečíslujú. 
 	Z 	N 	Navrhovaná zmena je nad rámec novely zákona. Úprava v oblasti pohľadávok bude podliehať komplexnému prehodnoteniu zahrňovania pohľadávok, tvorby opravných položiek a možnosti ich odpisu do daňových výdavkov. 	
SLASPO 	K 58. bodu § 43 ods. 1 
Novela v ustanovení § 43 ods.1 sa upravuje znenie zákona tak, že príjmy plynúce daňovníkovi nezmluvného štátu sa použije zrážková daň vo výške 35%. Splnenie tejto daňovej povinnosti považujeme za nereálne, nakoľko správne posúdenie rezidencie subjektu v praxi často nie je možné. 
Vzhľadom na predchádzanie situácie, keď by sa poisťovňa dostala do sporu s klientom alebo daňovým úradom kvôli nesprávnemu alebo domnele nesprávnemu určeniu domicilu a následnému zrazeniu dane vo výške 35% navrhujeme, aby sa situácia riešila tak, že poisťovňa zrazí 19%, oznámi výkon zrážky a zodpovedný za určenie domicilu bude daňový úrad; prípadný zvyšok bude daňový úrad evidovať ako nedoplatok na dani z príjmu. 

Odôvodnenie: 
Poistený pri uzatvorení poistnej zmluvy uvádza svoje trvalé bydlisko, pričom má povinnosť pri zmene informovať poisťovňu. Môže ale dochádzať ku situáciám, že klient túto zmenu nenahlási a v prípade, že korešpondečná adresa je uvedená tak, že klient i napriek zmene trvalého pobytu svoju poštu (napr. vďaka rodinným príslušníkom) obdrží, poisťovňa nemá možnosť dozvedieť sa o zmene trvalého pobytu klienta. 

Ďalej je dôležité si uvedomiť, že ku výplate poistných plnení pre prípad dožitia určitého veku častokrát dochádza s odstupom niekoľkých desiatok rokov a zmena trvalého pobytu je viac ako pravdepodobná. 

Taktiež netreba opomenúť, že trvalý pobyt nie je jediným kritériom pre určenie daňovej rezidencie, čo nás privádza k otázke, či je poisťovňa inštitúciou, ktorej úlohou je preverovať a určovať daňový domicil jej klientov. Máme za to, že samotný správca dane má častokrát sám problém správne určiť daňový domicil a v tomto prípade sa snaží zodpovednosť presunúť na poisťovacie spoločnosti a súčasne ich za to i finančne postihovať tým, že sumu nezrazenej dane z rozdielu medzi 19% a 35% zaplatí poisťovacia spoločnosť. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je v súlade s iniciatívami boja proti daňovým únikom a podvodom SR ako aj EÚ. Jeho zámerom je, aby sa zvýšená sadzba dane uplatnila voči daňovníkom, ktorí nemajú trvalý pobyt alebo sídlo v zákonom ustanovených štátoch (nie daňovú rezidenciu). Avšak na základe Usmernenia MF SR na uplatňovanie zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia (5005/2000-7) platiteľ dane je už dnes pre účely uplatnenia správnej sadzby zrážkovej dane povinný zisťovať daňovú rezidenciu skutočného vlastníka príjmu, keďže tento platiteľ dane zodpovedá za jej správne zrazenie.  	
SLASPO 	K § 19 ods. 2 písm. h, i, r a § 20 ods.2 písm. b) platného zákona 
Navrhujeme umožniť daňovo uznaný odpis každej jednej pohľadávky, ktorá vstúpila do základu dane daňovníka. Znamená to rekonštrukciu/preformulovanie ustanovení §19 ods. 2 písm. h), i) a r) platného zákona a v § 20 ods. 2 písm. b) platného zákona vypustiť slovo "nepremlčaným". 

Odôvodnenie: 
Súčasné ustanovenia o odpise pohľadávok, ktoré vstúpili do základu dane na základe "veku" pohľadávky je všeobecne akceptovateľné pre podnikateľov za podmienky, že ZDP nebude požadovať pre ich uplatnenie preukazovanie nepremlčanosti pohľadávok. 
Problematika daňovej uznateľnosti odpisu pohľadávok je pomerne rozsiahla a niektoré podmienky pre daňovú uznateľnosť odpisu pohľadávok vytvárajú tlak na administratívnu a finančnú náročnosť v postupoch poisťovne, ak sa snaží pohľadávku, ktorú v minulosti zdanila prostredníctvom účtovného predpisu poistného/regresu aj daňovo uznať a tak dosiahnuť neutrálny výsledok pohľadávky nielen vo svojom účtovníctve, ale aj z pohľadu dane z príjmov. 
Poisťovne majú v zásade dva druhy dlžníkov v závislosti od druhu poistenia, ktoré poskytujú. Sú to podnikatelia/ právnické osoby iné ako podnikatelia a občania. Univerzálna poisťovňa má všetky tieto typy dlžníkov a platí, čím väčší poistný kmeň, tým väčšie množstvo dlžníkov a to najmä v tých poisťovniach, ktoré poskytujú širokú škálu produktov v neživotnom poistení. Platí, že neplatením poistného poistenie zanikne, čo je upravené podmienkami Občianskeho zákonníka a Zákona o povinnom zmluvnom poistení. Ale ak klient/poistník nekoná vo vzťahu k poisťovni, neoznámi zmenu sídla , bydliska , kontaktného údaju alebo z akýchkoľvek dôvodov nepreberá poštu, nie je možné dosiahnuť kvalifikovaný zánik poistenia. Predpisy poistného za túto dobu ale pribúdajú, vstupujú do účtovníctva poisťovne a jej základu dane z príjmov a nie zanedbateľnou je skutočnosť, že poisťovňa i napriek neplateniu poistného má povinnosť kryť poistené riziko počas celej tejto doby. Vymáhanie takýchto pohľadávok je neúmerne administratívne náročné a samozrejme aj z pohľadu nákladov zaťažujúce poisťovňu (tlač upomienok, výziev, ich obálkovanie, poštovné, súdne poplatky a trovy, poplatky exekútorovi a pod.). 
Nezanedbateľná je aj skutočnosť, že pohľadávky evidované podľa Občianskeho zákonníka sa premlčia po 3 rokoch, takže samotný zákon o dani z príjmu zväzuje ruky poisťovniam, pretože stanovením podmienky 100%-ného daňovo uznateľného odpisu pohľadávok viaže na nepremlčanie pohľadávky staršej ako 3 roky. Poisťovne majú iba jednu možnosť, ak chcú dosiahnuť nepremlčanie pohľadávky, musia každú jednotlivú pohľadávku žalovať. Vykonávaním mimosúdnych úkonov (upomienky, výzvy, mimosúdne vymáhanie a pod.) poisťovňa totiž nedokáže prerušiť plynutie premlčacej lehoty. Jedine úspešným žalovaním pohľadávky na súde sa dosiahne prerušenie plynutia premlčacej doby. Z pohľadu podnikateľa táto podmienka sa javí ako absurdná, ak si uvedomíme, aká je priemerná dĺžka konaní na súdoch a koľko stojí uplatnenie pohľadávky na súde. 
Iné podnikateľské subjekty – banky, telekomunikační operátori, dodávatelia vody, plynu, elektrickej energie a pod. – majú v rukách sankčný nástroj: okamžité zrušenie poskytovanej služby alebo dodávky, ktorým dokážu účinne "zasiahnuť" dlžníka. Operátori vypnú spojenie, plynári odmontujú plynomer, elektrikári prerušia dodávku el. energie.... Poisťovne oznámia výzvu s možným následkom zániku poistnej zmluvy, ale to by si ju klient/poistník musel prevziať a konať. "Vypnúť" poistenie sa nedá. Napr. banky majú pre elimináciu rizika "úverový register" a dokážu prvotne preveriť platobnú schopnosť klienta pri poskytovaní úveru/pôžičky a súčasne majú aj možnosť uplatňovať zabezpečovacie inštitúty. Pre poistenie sa ale takéto nástroje nedajú uplatniť. 
Každý podnikateľ skutočne podnikajúci za účelom dosahovania zisku sa len tak dobrovoľne nevzdá svojho práva na zaplatenie ním poskytnutej služby. Ak sa tak stane, urobí to iba po zrelom uvážení, či jeho čas a náklady spojené s vymožením pohľadávky sú úmerné očakávanému výsledku. Ak nie, až potom pohľadávku odpíše. 
Nie je adekvátne požadovať od podnikateľa zisťovanie premlčania/nepremlčania pohľadávky na základe skutočností, ktoré nespôsobil/nezaviní/nemohol ovplyvniť. Napr. ak súd vymaže podnikateľa z Obchodného registra "ex offo" na základe ustanovenia § 68 ods. 9 Obchodného zákonníka, alebo ak dlžník zomrie a veriteľ sa oneskorene dozvedá o jeho smrti (problém zo zisťovaním v centrálnej evidencii obyvateľstva) , potom ak chce pohľadávku daňovo odpísať, mal by otvoriť uzatvorené dedičské konanie a začať uplatňovať svoju pohľadávku prostredníctvom takéhoto konania, ak to vôbec je ešte možné alebo konať voči súdu po výmaze ex offo alebo dohľadávať nový pobyt/sídlo/bydlisko dlžníka. 
 	Z 	N 	Navrhovaná zmena je nad rámec novely zákona. Úprava v oblasti pohľadávok bude podliehať komplexnému prehodnoteniu zahrňovania pohľadávok, tvorby opravných položiek a možnosti ich odpisu do daňových výdavkov. 	
SKAU 	Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 o dani z príjmov 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 

Rezortné číslo: MF/15548/2013-721 

Bod 5 - §5 ods.3 písm. a) bod 1 
Na konci bodu 1. navrhujeme doplniť čiarku a doplniť text: "..., pričom sa použije sadzba dane z pridanej hodnoty platná v čase obstarania motorového vozidla" 
Bod 2: V ďalších rokoch zo zostatkovej ceny motorového vozidla podľa tohto zákona za každý aj začatý kalendárny mesiac jeho poskytnutia na používanie na služobné a súkromné účely. 
Zdôvodnenie: 
1. Pre účely zdanenia 1 % u zamestnanca používajúci referentské vozidlo sa použije jeho vstupná cena. Ak podľa meniacej legislatívy nie je vo vstupnej cene zahrnutá DPH, máme zato, že by sme mali dopočítať DPH v tej výške a v takom %, aké bolo v čase obstarania vozidla. 

2. Navrhujeme zjednodušenie postupu, aby sme okrem účtovných a daňových odpisov nemuseli sledovať ešte ďalšiu evidenciu pre zdanenie motorových vozidiel u zamestnancov. 

Bod 21 - § 17 ods. 2 písm. d) 
Navrhujeme zmeniť i znenie bodu b) a inak naformulovať novo navrhovaný bod d): 
b) upraví sa o sumy, ktoré nie sú súčasťou výsledku hospodárenia, ale podľa tohto zákona sa nezahrnú do základu dane 
d) upraví sa o sumy, ktoré sú súčasťou výsledku hospodárenia, ale podľa tohto zákona sa nezahrnú do základu dane 
Zdôvodnenie: 
Pre b): umožnenie upraviť (zvýšiť i znížiť) výsledok hospodárenia o sumy, ktoré nie sú súčasťou výsledku hospodárenia - je rozšírenie možnosti úprav i o položky, ktoré nie sú súčasťou výsledku hospodárenia, ale sú uznané vo výdavkoch, napr. z dôvodu zaplatenia zákonom vymedzených prípadov, alebo uplatnenie daňových opravných položiek, ktoré už boli zaúčtované v predchádzajúcich rokoch, t.j. už nie sú súčasťou výsledku hospodárenia. Doterajšie znenie je iba na úpravu výnosov ako pripočítateľných položiek. 
Pre d) 
V prípade, ktorý je uvedený v dôvodovej správe a rieši príkladom: zaúčtované rezervy na bonusy ako zníženie výnosov – kde by sme skôr mohli interpretovať ako: zvýšenie o sumy, ktoré znížili výsledok hospodárenia, ale sú súčasťou základu dane. Toto všeobecné vyjadrenie zahŕňa všetky úpravy, ktoré sa v daňovom priznaní vykonávajú. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol sprecizovaný. 	
SAPF 	Úprava § 17 odst.29 
Ak daňovník v príslušnom zdaňovacom období zahrnul do výsledku hospodárenia vyššie výnosy (príjmy), ako mu vyplýva z osobitného predpisu 1) alebo v príslušnom zdaňovacom období zahrnul do výsledku hospodárenia nižšie náklady (výdavky), ako mu vyplýva z osobitného predpisu 1) alebo v príslušnom zdaňovacom období zahrnul do výsledku hospodárenia rozdiel nákladov a výnosov a z tohto dôvodu vykázal vyšší základ dane a odviedol vyššiu daň, úprava výsledku hospodárenia alebo nerozdeleného zisku minulých rokov alebo neuhradenej straty minulých rokov v nasledujúcich účtovných obdobiach už nebude mať vplyv na výšku základu dane a daňovej povinnosti; ak sa daňovník rozhodne pre takýto postup v príslušnom zdaňovacom období, neuplatní sa úprava základu dane podľa odseku 15. 

Zdôvodnenie: 
Požadované rozšírenie § 17 odst.29 len upresní názorové postoje v prípade, ktorý si vyžaduje podanie dodatočného daňového priznania, ktorého predmetom je vrátenie dane zo štátneho rozpočtu. 
Upresnenie znenia paragrafu má vplyv na zníženie administratívnej zaťaženosti správcov dane. 

 	O 	N 	Úprava je nad rámec návrhu zákona.  	
SAPF 	Rozšírenie §19 odst.2 o nové písmeno s) 
Návrh znenia písmena s) 
- Neupotrebiteľné zásoby držané v majetku viac ako dva roky - morálne alebo technicky zastaralé, neupotrebitneľné pre dosiahnuti, zabezpečenie a udržanie príjmov daňovníka 

Zdôvodnenie: 
So zabezpečením plynulosti podnikateľského prostredia súvisí i tvorba zásob - napr. zmluvne dohodnutý servis do 24 hodín, silné konkurenčné prostredie si vyžaduje promntne reagovať na požiadavky zákaznika. Na druhej strane hlavne oblasť IT zariadení, telekomunikačných zariadení sa stretáva s veľmi rýchlou modernizáciou a inováciou čoho následkom je rýchle zastaranie zásob. 

 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 
Navrhované ustanovenie je v rozpore s úlohou C.7 uznesenia vlády SR č. 523/2012 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015, v ktorom sa ukladá ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy a správcom ďalších kapitol ŠR nepredkladať v roku 2013 návrhy legislatívnych predpisov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov alebo úbytok príjmov schválených v štátnom rozpočte na rok 2013 s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy. 
Súčasne však pripomíname, že v momente predaja zásob je ich obstarávacia cena uznaná za daňový výdavok. 	
SAPF 	Rozšírenie §19 odst.2 o nové písmeno t) 
Návrh znenia písmena r) 
- Zamestnanecké benefity vyplácané zamestnávateľom svojim zamestnancom v rozsahu ustanovenom internými resp. pracovnoprávnymi predpismi. 

Zdôvodnenie: 
Zmena odvodovej politiky štátu znamenala realizáciou odvodov a zdaňovania väčšiny peňažných a nepeňažných príjmov zamestnancov. V rámci optimalizácie daní mnohé spoločnosti menia benefitovú politiku a hodnota benefitov je zahrnutá v mzde. 
Z dôvodu zabezpečenie účelnosti benefitovej politiky vidíme vzhľadom na rovnaký daňový dopad a odvodov výhodnosť daňovej uznateľnosti benefitov vyplácaných zamestnávateľom svojim zamestnancom. 

 	O 	A 	Úprava je nad rámec navrhovanej novely. Postup v oblasti zamestnaneckých benefitov bol predmetom rokovania Metodickej komisie MF SR pre jednotný výklad v oblasti dane z príjmov, ktorého zápis bol zverejnený na webovom sídle Finančného riaditeľstva SR. V tejto súvislosti problematika zamestnaneckých benefitov ako daňového výdavku a brutácie nepeňažného príjmu, z ktorého sa vypočítavajú odvody a daň z príjmov bude predmetom rokovania ďalšej Metodickej komisie MF SR. 	
SAPF 	Rozšírenie §20 odst. 15 
Ustanovenia odsekov 4,6, 14 a 17 o opravných položkách uznaných za daňový výdavok sa použijú i 
na pohľadávky , ktorá vznikli znížením už vysporiadaneho záväzku formou dobropisu 

Zdôvodnenie 
Zníženie záväzku formou dobropisu z hľadiska daňových dopadov znamená zvýšenie základu dane a zvýšenie dane. V súčasnosti ak dodávateľ - dlžnik nevysporiada dobropis - odberateľ je zaťažený odvodom dane a nevzniká legislatívny priestor na vyrovnanie dane prostredníctvom daňovo uznaných opravných položiek. 
 	O 	ČA 	Ide o nepochopenie zákona. Vychádza sa z platných postupov účtovania, keď sa dobropis po úhrade faktúry účtuje ako pohľadávka súvzťažne so znížením nákladov (resp. zvýšením výnosov). Aj v tomto prípade ide o pohľadávku z obchodného styku, na ktorú je možné tvoriť opravnú položku.  	
SAPF 	Úprava § 34 ods.4 a § 42 ods.11 (Z) 
Navrhujeme danú vetu „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.“ vypustiť. 
Zdôvodnenie: 
Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie alternatívneho návrhu: V záujme predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SAPF 	Úprava § 34 ods.4 a § 42 ods.11 (Z) 
Navrhujeme danú vetu „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.“ vypustiť. 
Zdôvodnenie: 
Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie alternatívneho návrhu: V záujme predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Bod 28, §17 ods. 27 
Navrhujeme ustanovenie vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Toto ustanovenie prinesie výraznú administratívnu záťaž daňovníkov a vo väčších firmách vyvolá zvýšené náklady na vývoj softvéru (ide o postih pre disciplinovaných daňovníkov) a to všetko pri nevýznamnom efekte na výnose z dane, resp. nulovom efekte, keďže uplynutím času pri odpise alebo po úhrade záväzku, dôjde opäť k zníženiu základu dane. 

Ak zákonodárca nevypustí ustanovenie, potom navrhujeme v písm. b) a c) spojenie „ vo výške“ zmeniť na „do výšky“ a na koniec § 17 ods. 27 doplniť vetu: „Ustanovenie sa nevzťahuje na neuhradené záväzky z istiny úverov a pôžičiek.“ 
Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru navrhované znenie z gramatického hľadiska znamená, že dlžník by v zdaňovacom období, v ktorom je jeho záväzok po splatnosti 720 dní, mal základ dane zvýšiť o celých 50% menovitej hodnoty bez ohľadu nato, že po 360 dňoch už do základu dane zahrnul 20% ( t.j. v čase omeškania 720 dní už bude povinný zdaniť spolu 70% menovitej hodnoty záväzku) . Takéto zdaňovanie je v rozpore s postupom u veriteľa, ktorý v rovnakom čase môže tvoriť opravné položky iba do výšky 50% menovitej hodnoty. Z dôvodu spresnenia ustanovenia tiež navrhujeme uviesť, že pri nesplatených úveroch si dlžník musí zvýšiť základ dane len o neuhradené úroky. 	O 	ČA 	Návrh zákona bol sprecizovaný. 	
SBA 	Bod 32, § 18 ods. 4 
Navrhujeme zmeniť text : „najneskôr 60 dní pred začiatkom zdaňovacieho obdobia“ na znenie : „najneskôr 90 dní pred začiatkom obchodného vzťahu". 
Odôvodnenie: 
V prípade, že sa spoločnosť rozhodne dodávať nejaké služby prepojenej osobe, málokedy proces začína k 1.1., ak by chcela spoločnosť takéto služby dodávať v druhom polroku zdaňovacieho obdobia, tak by už napr. 8 mesiacov predtým musela žiadať o odsúhlasenie metódy, čo by pravdepodobne viedlo k zníženému využívaniu daného inštitútu 	O 	N 	Pripomienkujúcim subjektom navrhovaná zmena je v neprospech subjektov, keďže rozhodnutie o odsúhlasení metódy sa vždy vydáva na budúce zdaňovacie obdobia, preto je lehota na podanie žiadosti naviazaná na zdaňovacie obdobie a návrh nemá vplyv na tento súčasný princíp. Ak by sa lehota na podanie žiadosti o odsúhlasenie metódy transferového oceňovania ustanovila v navrhovanom znení, daňovník by bol povinný predložiť danú žiadosť najneskôr do 90 dní od začatia transakcie (čo môže byť aj v priebehu zdaňovacieho obdobia), aj napriek tomu, že metóda by bola odsúhlasená až na nasledovné zdaňovacie obdobia. Súčasné znenie nebráni daňovníkovi používať vybranú metódu ocenenia transakcie so závislou osobou v priebehu zdaňovacieho obdobia, odsúhlasenie správcom dane sa však bude vzťahovať až na budúce zdaňovacie obdobie. Problematiku odsúhlasenia metódy transferového oceňovania je tiež možné riešiť pokynom Finančného riaditeľstva SR.  	
SBA 	Bod 39, §21, ods.1 písm. h) 
Navrhujeme doplniť, že sa jedná o 17 eur bez dane z pridanej hodnoty, resp. spresniť, či uvedená suma obsahuje alebo neobsahuje aj daň z pridanej hodnoty, na ktorú nevznikol nárok na odpočet. 
Odôvodnenie: 
Zosúladenie stanovenia hodnoty pre daňovo uznateľný reklamný predmet s hodnotou používanou v zákone o DPH (17 eur bez DPH). 	O 	N 	Hodnota reklamného predmetu sa posudzuje podľa všeobecných pravidiel tvorby obstarávacej ceny pre platiteľa a neplatiteľa DPH. 	
SBA 	bod 79, §52w, ods. 1 
Na konci ust. § 52 w odseku 1 navrhujeme doplniť vetu: 
„ V takomto prípade sa pre účely výpočtu 1% zníži vstupná cena auta o príslušný násobok 12,5 % podľa dĺžky rokov, za ktoré sa auto používalo na súkromné a služobné účely.“ 
Odôvodnenie: 
Zo znenia nie je jednoznačné, či sa pre dodanenie nepeňažného príjmu zamestnancovi vo výške 1% vstupnej ceny auta poskytnutého na súkromné a služobné účely napr.od roku 2011 má vychádzať pri zdanení nepeňažného príjmu po 1.1.2014 zo vstupnej ceny auta zníženej ročne len o 12,5% alebo je možné znížiť vstupnú cenu ročne o trikrát 12,5%. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SBA 	Bod 5, §5, ods. 3 písm. a) - všeobecná pripomienka 
Predpokladáme, že prvým rokom odpisovania sa má rozumieť prvý kalendárny rok. V praxi majú firmy stanovené pravidlá, ako často a za akých podmienok menia vozový park. Ak bude zamestnancovi poskytnuté auto v decembri a napríklad každých 5 rokov sa mení, znamená to, že daný zamestnanec bude iba v decembri dodaňovaný sumou vo výške 1% a od januára každý ďalší rok sa bude obstarávacia cena znižovať. Ak tá istá firma poskytne inému zamestnancovi za tých istých podmienok (výmena auta po 5 rokoch) také iste auto, avšak bude to vo februári bežného roka, daný zamestnanec by bol oproti prvému zamestnancovi v nevýhode, nakoľko by sa v jeho prípade uplatňovalo 1% z nezníženej obst. ceny dlhšie. Mala by platiť zásada rovnakého zaobchádzania. Na druhej strane by však sledovaním presného počtu mesiacov výrazne vzrástla administratíva - ďalšie vedenie evidencie.  	O 	A 	Ustanovenie návrhu zákona bolo sprecizované. 	
SBA 	Bod 28, §17 ods. 27 - všeobecná pripomienka 
Kvôli odstráneniu aplikačných nezrovnalostí považujeme za potrebné zadefinovať, ako má dlžník počítať dni omeškania v prípade úrokov a úrokov z omeškania pri úveroch a pôžičkách. Má dlžník omeškanie počítať za každý čiastkový úrok a teda úroky dodaňovať postupne podľa ich čiastkovej splatnosti ( z procesného hľadiska mimoriadne náročné na sledovanie napr. pri mesačných splátkach ) alebo má pre tento účel omeškanie počítať odo dňa nezaplatenia poslednej neuhradenej splátky a kumulatívne všetky úroky splatné v tento deň ako aj v nasledujúcom období zdaniť naraz, po dosiahnutí príslušného časového testu od poslednej neuhradenej splátky?  	O 	ČA 	Postup úpravy základu dane bude sprecizovaný. 	
SBA 	Zmeny zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov, ktoré priniesol zákon č. 135/2013 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 199/2004 Z. z. Colný zákon a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým  
Navrhujeme vrátiť sa k zneniu zákona č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov v znení poslednej novely z. č. 70/2013 Z.z. účinnej od 1.5.2013. 
Odôvodnenie: 
Ostatná novela zákona o dani z príjmov z 15.5.2013 bude mať výrazne negatívny vplyv na klientske portfólia fyzických osôb, v prípade ktorých je časť z klientskeho majetku investovaná do dlhopisov slovenských emitentov. Ide najmä o firemné dlhopisy, hypotekárne záložné listy (HZL) alebo iné bankové dlhopisy. Klienti si dlhopisy nakupovali aj z dôvodu, že daňový režim v ich prípade bol rovnaký ako v prípade termínovaných vkladov, t.j. zrážková daň. Klient v tomto prípade nemusel vysporiadať daň z takéhoto príjmu v daňovom priznaní a príjem nepodliehal ani zdravotným odvodom. 
Po tejto novele efektívne zaťaženie výnosov z dlhopisov daňami a odvodmi, v prípade fyzických osôb, môže dosiahnuť viac ako 30 %, čo výrazne znevýhodňuje tento typ investície oproti investíciám, v prípade ktorých sa uplatňuje zrážková daň. 
Uvedená novela bude mať negatívny vplyv najmä na predaj HZL, emitovaných hypotekárnymi bankami, retailovým klientom – fyzickým osobám. Ako už bolo uvedené, z pohľadu klientov – fyzických osôb, by takáto dodatočná povinnosť, týkajúca sa investície do HZL, predstavovala konkurenčnú nevýhodu oproti ostatným produktom. Tým dôjde k zhoršeniu už aj v súčasnosti zlej situácie na trhu s HZL v Slovenskej republike (SR) (z hľadiska dopytu po HZL), čo sa prejaví v zníženej ponuke hypotekárnych úverov poskytovaných v SR, nakoľko v zmysle platnej legislatívy sú hypotekárne banky povinné financovať poskytované hypotekárne úvery emisiou HZL. Je preto možné očakávať zníženie objemu a počtu hypotekárnych úverov pre obyvateľstvo prípadne dokonca aj zvýšenie úrokových sadzieb na trhu s úvermi na bývanie. 
Nové zmeny platné od 1.7.2013 zároveň zvýšia administratívnu záťaž fyzických osôb v oblasti zdaňovania príjmov fyzických osôb, čo v konečnom dôsledku povedie k vzniku tzv. mŕtvej straty. Podľa našich informácií z doteraz vydaných a nesplatených HZL v SR vlastnia približne 15 - 25% práve fyzické osoby. Tie sa pravdepodobne, okrem vyššie uvedeného, pokúsia zbaviť nakúpených HZL ešte pred termínom účinnosti zákona. 
Uvedená novela zákona o dani z príjmov je aj v priamom rozpore so zámermi Vlády SR a MF SR podporovať rozvoj lokálneho kapitálového trhu. V jej dôsledku sa prehĺbia problémy vytvorenia kapitálového trhu, ktorý by mohol zabezpečiť financovanie firiem vydávaním dlhopisov pre širokú obec investorov. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
eustream a.s. 	k bodu 14. návrhu zákona 
Za slová „sprostredkovateľskej činnosti“ navrhujeme vložiť slová „poskytovaných na území Slovenskej republiky“ a za slová „a podobných činností“ navrhujeme do textu vložiť slová „poskytovaných na území Slovenskej republiky“. Navrhovaná právna úprava by umožňovala zdaňovať na území SR aj také druhy príjmov, ktoré vo svojej podstate nemajú zdroj na území SR. Nie je možné považovať za zdroj príjmu v SR aj príjmy z takých služieb, ktoré nie sú reálne poskytované na našom území. Navrhujeme preto upraviť znenie bodu 14 návrhu zákona. 	O 	N 	Uvedeným sa rozširuje zdroj príjmu v Slovenskej republike. Nedochádza k narušeniu žiadnych medzinárodných princípov. Uvedené opatrenie je v súlade s iniciatívami boja proti daňovým únikom a podvodom SR ako aj EÚ. Základný princíp medzinárodného zdaňovania pri poskytovaní služieb je zakotvený v zmluvách o zamedzení dvojitého zdanenia, ktoré majú prednosť pred zákonom a naďalej sa bude skúmať vznik stálej prevádzkarne. Pri absencii zmluvnej úpravy je spôsob a rozsah zdaňovania ponechaný v kompetencii jednotlivých štátov. 	
ÚRSO 	§ 3 ods. 2 
V § 3 ods. 2 pridať nové písmeno nasledovne 
g) kompenzačné platby uhradené podľa osobitného predpisu, xx) 

poznámka pod čiarou xx) znie: §22 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach 

Odôvodnenie: 
Kompenzačné platby boli do legislatívy zavedené prijatím zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach . Špecifickosť kompenzačnej platby je v tom, že kompenzačná platba podľa zákona o regulácii nie je náhradou škody, nie je zmluvnou pokutou, ani zľavou z ceny, je to kompenzácia za nedodržanie štandardov kvality podľa zákona o regulácii a príslušných vyhlášok. Predloženú právnu úpravu navrhujeme z dôvodu, že kompenzačná platba je v zákone o regulácii zadefinovaná ako automatická, t.j. prijímateľ (v tomto prípade odberateľ alebo producent) nemá možnosť túto platbu odmietnuť. Zámerom zavedenia kompenzačnej platby nebolo zaťažiť či už daňovou alebo administratívnou povinnosťou odberateľov (podávať daňové priznanie), ale ochrana odberateľa.  	Z 	N 	Predkladateľ súhlasíl s navrhovaným riešením úpravy problematiky kompenzačných platieb navrhnutých MF SR a stiahol uvedenú pripomienku. 

ÚRSO 	§ 21 ods. 1  
V § 21 odsek 1 doplniť ďalšie písmeno nasledovne: 
l) kompenzačné platby uhradené podľa osobitného predpisu, xx) 

poznámka pod čiarou xx) znie: §22 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach 

Odôvodnenie: 
Kompenzačné platby boli do legislatívy zavedené prijatím zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach . Špecifickosť kompenzačnej platby je v tom, že kompenzačná platba podľa zákona o regulácii nie je náhradou škody, nie je zmluvnou pokutou, ani zľavou z ceny, je to kompenzácia za nedodržanie štandardov kvality podľa zákona o regulácii a príslušných vyhlášok. Predloženú právnu úpravu navrhujeme z dôvodu, že kompenzačná platba je v zákone o regulácii zadefinovaná ako automatická, t.j. prijímateľ (v tomto prípade odberateľ alebo producent) nemá možnosť túto platbu odmietnuť. Zámerom zavedenia kompenzačnej platby nebolo zaťažiť či už daňovou alebo administratívnou povinnosťou odberateľov (podávať daňové priznanie), ale ochrana odberateľa. 
 	Z 	N 	Predkladateľ súhlasil s navrhovaným riešením úpravy problematiky kompenzačných platieb navrhnutých MF SR a stiahol uvedenú pripomienku. 
 	
ŠP 	Návrhu zákona, bod 23, bod 34, bod 41 
V časti Návrh zákona z ... 2013, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 
– v bode 23. je dvakrát použité sa v slovách ..“ sa na konci sa...“; 
– k bodu 34. slová „ 331,94 eura“ sa nachádzajú aj v treťom bode § 19 ods.2 písm. i), malo by sa to nahradiť aj tam; 
– v bode 41. v navrhovanom znení § 31 , odsek 2, písm. a), bod 3. na konci by sa malo vložiť slovo „alebo“; 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
ŠP 	Prílohe, bod 2.1 
V časti Príloha Vplyvy na rozpočet verejnej správy, na zamestnanosť vo verejnej správe a financovanie návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov 
– v bode 2.1. Zhrnutie vplyvov na rozpočet verejnej správy v návrhu, vo viacerých tabuľkách nesedia súčtové riadky (napr. Tabuľka č. 1 v stĺpci 2015). 
 	O 	N 	Uvedený problém je spôsobený zaokrúhľovaním jednotlivých súm a ich zverejnením v miliónoch eur. 	
CJS 	K bodu 2 (§ 2, písm. p)) 
V zmysle dôvodovej správy sa navrhovanou úpravou sa dosiahne, že aj obchodný vzťah, ktorého jedným zo zámerov je zníženie základu dane alebo zvýšenie daňovej straty, sa považuje za vzťah závislých osôb. Pokiaľ však daňový subjekt vstupuje do štandardného obchodného vzťahu v rámci svojej podnikateľskej činnosti, je jeho prirodzenou a legitímnou snahou aj snaha o zníženie základu dane, pokiaľ je v medziach zákona. Napríklad, ak daňový subjekt – obchodník nakupuje tovar s cieľom jeho ďalšieho predaja, je jasné, že jedným s cieľov obchodného vzťahu s dodávateľom tovaru je aj nastavenie podmienok kontraktu tak, aby dosiahol zníženie základu dane v podobe nákladov / výdavkov na nakupovaný tovar. 
Súčasne zdôrazňujeme, že daňový subjekt nie je povinný snažiť sa o maximalizovanie príjmov štátneho rozpočtu. Naopak, má ústavou chránené vlastnícke právo k svojmu majetku a ktoré je (a v zmysle ústavy aj smie byť) obmedzované daňovými povinnosťami, preto je povinný sa vzdať v prospech štátu vo forme daní časti svojho majetku, avšak len nevyhnutnej v miere danej zákonom. 
Navrhovanou úpravou sa dáva správe daní možnosť napadnúť prakticky každú obchodnú transakciu a s poukázaním na vznik iného prepojenia žiadavať zdôvodnenie výšky dohodnutej ceny, dokumentácie o transakcii a zdokladovania ceny obvyklej na trhu. Pri extrémnom výklade tohto ustanovenia nastane situácia, kedy právne prestávajú existovať ceny obvyklé dohodnuté medzi nezávislými osobami, pretože všetky obchodné vzťah by potenciálne mohli naplniť definíciu iného prepojenia, keďže sú dohodnuté so zámerom znížiť základ dane aspoň jednej zmluvnej strany (odberateľa). 
Takouto zmenou sa vnesie do podnikateľského prostredia právna neistota ako široko alebo úzko si dané ustanovenie bude vykladať správca dane a aké daňové povinnosti vyplývajú daňovému subjektu z určitého obchodného vzťahu. Za najzásadnejšie však považujeme, že by mohlo dôjsť k obmedzeniu ústavných práv týkajúcich sa ochrany vlastníckych práv k majetku tak, ako bolo naznačené vyššie. 
Návrh: Vypustiť 
 	Z 	ČA 	Slovo „len“ sa nahradilo slovom „predovšetkým“ podľa návrhu SKDP. Upravila sa dôvodová správa, aby bolo jasné, že predmetné ustanovenie sa nevzťahuje na štandardný obchodný vzťah, do ktorého daňovníci vstupujú v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. 	
ZOCR SR 	K bodu 2 (§ 2, písm. p)  
V zmysle dôvodovej správy sa navrhovanou úpravou sa dosiahne, že aj obchodný vzťah, ktorého jedným zo zámerov je zníženie základu dane alebo zvýšenie daňovej straty, sa považuje za vzťah závislých osôb. Pokiaľ však daňový subjekt vstupuje do štandardného obchodného vzťahu v rámci svojej podnikateľskej činnosti, je jeho prirodzenou a legitímnou snahou aj snaha o zníženie základu dane, pokiaľ je v medziach zákona. Napríklad, ak daňový subjekt – obchodník nakupuje tovar s cieľom jeho ďalšieho predaja, je jasné, že jedným s cieľov obchodného vzťahu s dodávateľom tovaru je aj nastavenie podmienok kontraktu tak, aby dosiahol zníženie základu dane v podobe nákladov / výdavkov na nakupovaný tovar. 
Súčasne zdôrazňujeme, že daňový subjekt nie je povinný snažiť sa o maximalizovanie príjmov štátneho rozpočtu. Naopak, má ústavou chránené vlastnícke právo k svojmu majetku a ktoré je (a v zmysle ústavy aj smie byť) obmedzované daňovými povinnosťami, preto je povinný sa vzdať v prospech štátu vo forme daní časti svojho majetku, avšak len nevyhnutnej v miere danej zákonom. 
Navrhovanou úpravou sa dáva správe daní možnosť napadnúť prakticky každú obchodnú transakciu a s poukázaním na vznik iného prepojenia žiadavať zdôvodnenie výšky dohodnutej ceny, dokumentácie o transakcii a zdokladovania ceny obvyklej na trhu. Pri extrémnom výklade tohto ustanovenia nastane situácia, kedy právne prestávajú existovať ceny obvyklé dohodnuté medzi nezávislými osobami, pretože všetky obchodné vzťah by potenciálne mohli naplniť definíciu iného prepojenia, keďže sú dohodnuté so zámerom znížiť základ dane aspoň jednej zmluvnej strany (odberateľa). 
Takouto zmenou sa vnesie do podnikateľského prostredia právna neistota ako široko alebo úzko si dané ustanovenie bude vykladať správca dane a aké daňové povinnosti vyplývajú daňovému subjektu z určitého obchodného vzťahu. Za najzásadnejšie však považujeme, že by mohlo dôjsť k obmedzeniu ústavných práv týkajúcich sa ochrany vlastníckych práv k majetku tak, ako bolo naznačené vyššie. 
Návrh: Vypustiť 
 	Z 	ČA 	Slovo „len“ sa nahradilo slovom „predovšetkým“ podľa návrhu SKDP. Upravila sa dôvodová správa, aby bolo jasné, že predmetné ustanovenie sa nevzťahuje na štandardný obchodný vzťah, do ktorého daňovníci vstupujú v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. 	
SKDP 	K bodu 2 k § 2 písm. p)  
Navrhujeme za slová „len“ doplniť, ktoré sa nahrádzajú slovami „predovšetkým“. 
Odôvodnenie: 
V prípade navrhovaného znenia predmetného ustanovenia by sa zvýšila právna neistota, pretože akákoľvek obchodná transakcia by mohla byť prehlásená za obchodný vzťah vytvorený za účelom zníženia základu dane alebo zvýšenia daňovej straty. Toto by mohlo mať za následok zníženie efektivity daňových kontrol a vymáhania daňových sankcií, keďže možno očakávať zvýšenie počtu súdnych sporov. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Nový bod k §2 písm. m)  
Za slová „§6“ sa vkladajú slová „ods. 1 a 2“ 
Odôvodnenie: 
Dôvodom na predmetnú úpravu je skutočnosť, že daňovníkovi, ktorému plynú príjmy podľa ustanovenia §6 ods. 3 a 4, poberá iba tzv. pasívne príjmy, ku ktorým si nie je oprávnený uplatniť ani paušálne výdavky ani nezdaniteľnú časť na daňovníka. Zároveň má možnosť uplatniť iba skutočné výdavky. Z uvedeného dôvodu bude prenajímaná nehnuteľnosť považovaná za obchodný majetok vždy a to bez ohľadu na to, či si ju daňovník vložil do majetku a uplatnil napr. odpisy alebo iba uplatnil náklady súvisiace s prenájmom, v oboch prípadoch si daňovník pri predaji tejto nehnuteľnosti v lehote uvedenej podľa §9 ZDP nemôže uplatniť oslobodenie od dane. V porovnaní s účinným zákonom o dani z prímov v roku 2012 je postavenie daňovníka s pasívnymi príjmami výrazne nevýhodnejšia a to najmä na posúdenie obchodného majetku a následnú nemožnosť oslobodenia od dane a zároveň uplatnenia odvodov na zdravotné poistenie. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava obmedzuje práva daňovníka pri rozhodovaní o zahrnutí alebo nezhrnutí nehnuteľností do obchodného majetku. Daňovník sa pri akomkoľvek príjme podľa § 6 môže rozhodnúť, či zaradí svoj majetok do obchodného majetku (či začne o ňom účtovať alebo viesť evidenciu), v žiadnom prípade to nie je jeho povinnosť. Navrhovanou úpravou by sa úplne vylúčila možnosť pri príjmoch podľa § 6 ods. 3 a 4 zahrnúť majetok do obchodného majetku, čo by malo negatívny dopad na daňovníkov.  	
SKDP 	Nový bod k § 4 ods. 4  
Navrhujeme zo znenia prvej vety vypustiť slová „vynaložené v kalendárnom roku, ktorý predchádzal roku, v ktorom daňovník s príjmami podľa §6 začal túto činnosť vykonávať,“ 
Odôvodnenie: 
Uvedenú zmenu navrhujeme z dôvodu, že novelou ZDP od 1.1.2013 sa pre daňovníkov s príjmami podľa §6 výrazne obmedzili možnosti pre úpravu základu dane: 
- Jednak obmedzením výšky paušálnych výdavkov 
- Jednak obmedzením možnosti vôbec použiť paušálne výdavky 
- Jednak obmedzením uplatnenia daňovej straty (obmedzenie iba na „aktívne“ príjmy) 
- Jednak obmedzením možnosti uplatnenia nezdaniteľnej časti základu dane na daňovníka (obmedzenie na „aktívne“ príjmy). 
Uvedenú zmenu žiadame aj z dôvodu, že časové obmedzenie uplatnenia výdavkov iba za bezprostredne predchádzajúce obdobie sa nám zdá pri vyššie uvedených obmedzeniach ako diskriminujúce a znerovnoprávňujúce ustanovenie pre určité skupiny daňovníkov – FO. 
Návrh novely zákona nezavádza nový inštitút – iba odstraňuje diskrimináciu voči určitým skupinám daňovníkov. Ide len o odstránenie časového limitu na uznanie aj doteraz uznávaných daňových výdavkov. 
 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. 
Navrhované ustanovenie je v rozpore s úlohou C.7 uznesenia vlády SR č. 523/2012 k návrhu rozpočtu verejnej správy na roky 2013 až 2015, v ktorom sa ukladá ministrom, predsedom ostatných ústredných orgánov štátnej správy a správcom ďalších kapitol ŠR nepredkladať v roku 2013 návrhy legislatívnych predpisov, ktoré zakladajú finančné nároky na zvýšenie výdavkov alebo úbytok príjmov schválených v štátnom rozpočte na rok 2013 s rozpočtovými dôsledkami na štátny rozpočet alebo na iné rozpočty tvoriace rozpočet verejnej správy. 
 	
SKDP 	K bodu 5 k § 5 ods. 3 písm. a)  
Navrhujeme nasledovné znenie: 

1. v prvom roku odpisovania zo vstupnej ceny (§ 25) motorového vozidla zamestnávateľa za každý aj začatý kalendárny mesiac jeho poskytnutia na používanie na služobné a súkromné účely; ak ide o prenajaté motorové vozidlo, vychádza sa z obstarávacej ceny u pôvodného vlastníka, a to aj ak dôjde k následnej kúpe prenajatého motorového vozidla, pričom ak vo vstupnej cene nie je zahrnutá daň z pridanej hodnoty,6) na účely tohto ustanovenia sa o túto daň cena zvýši, 

2. v ďalších rokoch odpisovania majetku daňovníkom zo vstupnej alebo obstarávacej ceny motorového vozidla podľa prvého bodu každoročne zníženej o 12,5% k prvému dňu príslušného zdaňovacieho obdobia za každý aj začatý kalendárny mesiac jeho poskytnutia na používanie na služobné a súkromné účely. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby bol zrovnoprávnený operatívny a finančný prenájom v ďalších rokoch používania, kedy bude upravené, že v ďalších rokoch sa upravuje 12.5% aj z obstarávacej ceny motorového vozidla. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Nový bod k § 7 ods. 7  
Navrhujeme doplniť § 7 ods. 7 tak, aby sa za daňové výdavky považovali výdavky v súvislosti s dosiahnutím príjmov podľa § 7. 
Odôvodnenie: 
Pri príjmoch z kapitálového majetku si fyzická osoba nemôže uplatniť ako daňové výdavky poplatky platené investičným spoločnostiam alebo privátnym bankárom v súvislosti s príjmami z kapitálového majetku. V prípade právnických osôb by však takéto výdavky boli považované za daňové. 
 	O 	N 	Navrhovaná úprava je v rozpore so všeobecným princípom uplatňovania dane vyberanej zrážkou. V nižšej sadzbe zrážkovej dane je zohľadnená skutočnosť, že sa vyberá z hrubých príjmov bez možnosti uplatňovania výdavkov a zároveň sa neuplatňuje daňová progresia. 	
SKDP 	Nový bod k § 14 ods. 3  
Navrhujeme na koniec ustanovenia § 14 ods. 3 pridať nasledujúcu vetu „ Podielové fondy /66/, doplnkové dôchodkové fondy /35/ a dôchodkové fondy /40a/ vytvorené na základe povolenia Národnej banky Slovenska sa pre účely aplikácie medzinárodných zmlúv podľa §1 ods. 2 považujú za daňovníkov s neobmedzenou daňovou povinnosťou. 

Odôvodnenie: 
Súčasná daňová legislatíva ustanovuje zdaňovanie predmetných fondov na úrovni jednotlivých podielnikov. Z tohto dôvodu nie je možné jednotlivému fondu vydať Certifikát o daňovej rezidencii ale je potrebné takýto certifikát získať od každého podielnika/investora, ktorý je skutočným vlastníkom príjmov z majetku zhromaždenom v podielovom fonde. Toto je však z dôvodu veľkého množstva podielnikov administratívne náročný proces a preto pri výplate výnosov z podielových listov plynúcich zo zahraničia nemôže tuzemský investor, ktorým je vo väčšine prípadov fyzická osoba, požívať výhody medzinárodnej zmluvy, a teda vyplácajúci subjekt uplatňuje vyššiu zrážkovú daň. 

V súčasnom globalizovanom prostredí sa zvyšuje tlak na zlučovanie a presun správcovských spoločností do zahraničia, pričom spravované fondy naďalej podliehajú legislatíve krajiny, v ktorej boli vytvorené, v prípade Slovenska slovenskej legislatíve a dohľadu NBS, čo bolo aj zakotvené v zákone č. 203/2011 o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov. Rozdielne sídlo správcovskej spoločnosti a fondov v jej správe ešte výraznejšie vplýva na potrebu legislatívneho zakotvenia štatútu daňovej rezidencie fondov. 

Zavedenie slovenskej daňovej rezidencie fondu bude mať pozitívny účinok na štátny rozpočet nakoľko: 
- Nedôjde k žiadnemu zníženiu daňového zaťaženia na Slovensku; 
- Dôjde k zvýšeniu zdaniteľného príjmu správcovských spoločností nakoľko dôjde k zvýšeniu atraktívnosti slovenských fondov pre domácich investorov. 
- Zároveň prijatie navrhovanej úpravy bude mať pozitívny vplyv na rozvoj, ochranu a zlepšenie slovenského kapitálového trhu a udržanie zamestnanosti na ňom. Práve naopak, neexistencia uvedenej ochrany podľa zmlúv o zamedzení dvojitého zdanenia vystaví slovenské fondy medzinárodnej konkurencii a môže viesť z dlhodobého hľadiska ich zániku a obmedzeniu aktivít správcovských spoločností v SR. 

 	O 	N 	Pripomienka nad rámec návrhu zákona. Navrhovanou úpravou by sa tuzemské správcovské spoločnosti dostali do nevýhodnejšieho postavenia pri zdaňovaní oproti zahraničným správcovským spoločnostiam. Problematika zdaňovania subjektov kolektívneho investovania bude nadväzovať na Koncepciu oživenia kapitálového trhu SR. 	
SKDP 	K bodu 15 k § 16 ods. 1 písm. e) štvrtý bod  
Poznámka pod čiarou k odkazu 76a) 
„Napríklad § 59 Obchodného zákonníka“ 

Navrhujeme navrhovanú úpravu zrušiť a ponechať § 16 ods. 1 písm. e) bod 4. v pôvodnom znení. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná úprava je v rozpore so znením § 16 ods. 1 písm. e), nakoľko podľa uvedeného ustanovenia sa za príjem zo zdroja na území SR považuje príjem „z úhrad od daňovníkov ...“. Splatenie nepeňažného vkladu predstavuje splnenie vkladovej povinnosti, ktorá je stanovená v spoločenskej zmluve spoločnosti, ako aj v Obchodnom zákonníku. Pri splatení nepeňažného vkladu spoločnosť, do ktorej bol vklad vložený, neposkytuje vkladateľovi žiadne protiplnenie a nedochádza ani k žiadnej úhrade. Preto navrhovaná úprava by bola v praxi nevykonateľná. 
 	O 	A 	Poznámka pod čiarou bola vypustená a § 16 ods. 1 písm. e) bod 4 sa ponechal v pôvodnom znení. Príjmy z rozdielu medzi vyššou hodnotou nepeňažného vkladu do základného imania obchodnej spoločnosti alebo družstva so sídlom na území Slovenskej republiky započítanou na vklad spoločníka a hodnotou vkladaného majetku sa doplnili do samostatného písmena i) v § 16 ods. 1. 	
SKDP 	V bode 17 k § 16 ods. 1 písm. g)  
§ 16 ods. 1 písm. g) za slovami vecí a družstve navrhujeme vložiť slovo “predajom” tak aby celý text znel: 

„z prevodu hnuteľných vecí predajom umiestnených na území Slovenskej republiky, z predaja cenných papierov emitovaných daňovníkmi so sídlom na území Slovenskej republiky, z predaja majetkových práv registrovaných na území Slovenskej republiky a z prevodu účasti alebo podielu na obchodnej spoločnosti alebo členského práva v družstve predajom so sídlom na území Slovenskej republiky“ 

Odôvodnenie 

V dôvodovej správe k Návrhu nie je bližšie špecifikovaný zámer a účel použitia pojmu “prevod“, ktorý používa aj Obchodný zákonník. Pojem “prevod” môže obsahovať rôzne občianskoprávne vzťahy (napr. predaj, vklad a podobne). Pre účely právnej istoty navrhujeme bližšie špecifikovanie typu prevodu, ktorý bol úmyslom návrhu. Berúc do úvahy súčasné znenie Zákona a Návrhu máme za to, že úmyslom bolo zdanenie prevodu predajom. 

Zákon v §17b a §17d umožňuje daňovo posúdiť nepeňažný vklad daňovníkom s neobmedzenou daňovou povinnosťou metódou reálnych hodnôt a metódou pôvodných cien. V prípade ak úmyslom Návrhu bolo zdanenie prevodu vo forme napr. vkladu, tak podľa súčasného stavu by došlo k diskriminácii daňovníkov s obmedzenou daňovou povinnosťou, ktorí nemajú na výber daňovú metódu vkladu, prípadne v zmysle uvedeného by bolo potrebné v návrhu upraviť aj ostatné predmetné ustanovenia. 

 	O 	N 	Znenie § 16 ods. 1 písm. g), resp. § 16 ods. 1 písm. e) piaty bod bolo zmenené podľa súčasného znenia, t.j. pojem „predaj“ bol nahradený pojmom „prevod“. 	
SKDP 	V bode 17 k § 16 ods. 1 písm. h)  
§ 16 ods. 1 písm. h) za slovom spoločnosti navrhujeme vložiť slovo “predajom” a bližšiu špecifikáciu slova “hodnoty” nasledovným: ”priamej účtovnej hodnoty aktív ku dňu prevodu predajom” tak aby celý text znel: 

„z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti predajom, ktorých viac ako 50 % priamej účtovnej hodnoty aktív ku dňu prevodu predajom predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky“ 

Odôvodnenie 

Podľa dôvodovej správy k návrhu nové ustanovenie §16 ods 1. pís. h predstavuje implementáciu špeciálneho pravidla vymedzeného v článku 13 odsek 4 Modelovej daňovej zmluvy OECD do lokálnej legislatívy. V dôsledku právnej istoty, efektívnejšej kontroly správcom dane a jednotného výkladu implementovaného pravidla navrhujeme bližšiu špecifikáciu pojmu “hodnoty” v zmysle navrhnutej zmeny. 
 	O 	ČA 	Znenie § 16 ods. 1 písm. h) bolo upravené v zmysle návrhu AOCP tak, aby bolo zrejmé, že pri vyčíslení podielu sa vychádza z účtovných hodnôt vyplývajúcich z účtovnej závierky zostavenej za účtovné obdobie predchádzajúce prevodu a do pomeru sa berie hodnota nehnuteľnosti a vlastné imanie spoločnosti. Tiež sa doplnil prevod členských práv v družstve. V tomto zmysle sa upravila aj dôvodová správa. 	
SKDP 	V bode 20 v § 17 ods. 1 písm. d)  
V bode 20 v § 17 ods. 1 písm. d) navrhujeme ponechať pôvodný text: 

„u daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou [ § 2 písm. e)], ktorý nemá povinnosť viesť účtovníctvo podľa osobitného predpisu 1) a nerozhodne sa postupovať podľa písmena a) alebo písmena b), z rozdielu medzi príjmami a výdavkami, ak tento zákon neustanovuje inak.“ 

Odôvodnenie 

Podľa dôvodovej správy navrhovanou úpravou dochádza k spresneniu povinnosti daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou (právnickej osobe), ktorý má stálu prevádzkareň na území SR, avšak nemá povinnosť viesť na našom území účtovníctvo, aby pri vyčíslení základu dane tejto stálej prevádzkarne vychádzal z podvojného účtovníctva. 

Zavedenie povinnosti vyčíslovať základ dane pre daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou (právnickej osobe), ktorý má stálu prevádzkareň na území SR, avšak nemá povinnosť viesť na našom území účtovníctvo je podmienkou nad rámec zákona. 

V prípade prijatia Návrhu sa §17 ods. 7 (metódy určenia základu dane) stane prakticky nepoužiteľným. 

Máme zato, že účelom bolo postihnúť daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou, ktorý má stálu prevádzkareň na území SR a ktorý má povinnosť registrácie v zmysle Obchodné zákonníka avšak nie je registrovaný. Podľa nášho názoru by požadovaný zámer by bolo možné dosiahnuť užším zameraním sa na stále prevádzkarne daňovníkov s obmedzenou daňovou povinnosťou v nadväznosti na ich povinnosť registrácie v zmysle Obchodného zákonníka a tak na ich povinnosť viesť účtovníctvo, namiesto ukladania povinnosti nad rámec zákona všetkým daňovníkom s obmedzenou povinnosťou, ktorí majú stálu prevádzkareň na území SR. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený.  	
SKDP 	Navrhujeme doplniť nové body k § 17  
Navrhujeme doplniť nové body k § 17 v nasledovnom znení: 

(.) V § 17 ods. 1 písm. c) sa za slová "...z tohto výsledku hospodárenia, upraveného spôsobom ustanoveným vo všeobecne záväznom právnom predpise vydanom Ministerstvom financií Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo”)," vkladajú slová "ak sú sumy vyplývajúce z týchto úprav súčasťou základu dane podľa tohto zákona,". 

(.)Za § 52w sa vkladá § 52x , ktorý vrátane nadpisu znie: 

„Prechodné ustanovenie k úpravám účinným od 1.septembra 2013 

(1) Ustanovenie § 17 ods. 1 písm. c) v znení účinnom od 1. septembra 2013 sa prvý krát použije pri podaní daňového priznania po 1. septembri 2013." 

(.) V Čl. II za slová "Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2014," sa vkladajú slová "okrem bodov [doplniť odvolávku na body vyššie], ktorý nadobúda účinnosť od 1. Septembra 2013. 

Odôvodnenie 

Navrhovaná zmena nemá vplyv na výšku vykázaného základu dane a teda výšku splatnej dane z príjmov ale znižuje administratívnu náročnosť vedenia dodatočnej účtovnej evidencie položiek, ktoré by daňovník viedol v sústave podvojného účtovníctva ak sa rozhodne postupovať pri výpočte základu dane podľa medzinárodných štandardov upravených všeobecne záväzným predpisom a tieto položky nie sú súčasťou základu dane. 

 	O 	N 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Nie je zrejmý zámer predkladateľa.  	
SKDP 	K bodu 17 k §16 ods. 1  
Ponechať v pôvodnom znení zákona ako súčasť ustanovenia § 16 ods. 1 písm. e) ZDP. 
Odôvodnenie: 
Navrhované znenie novely bude viesť k zhoršeniu podnikateľského prostredia, stratí sa atraktivita pre zahraničných investorov. Taktiež vo väčšine prípadov nebude mať SR v zmysle zmluvy o zamedzení dvojitého zdanenia právo na zdanenie prevodu podielov. Uvedený návrh sa nám z tohto titulu javí ako neopodstatnený. 
 	O 	ČA 	§ 16 ods. 1 písm. e) piaty bod ostáva v pôvodnom znení s výnimkou príjmov z prevodu účasti alebo podielu na obchodnej spoločnosti alebo členského práva v družstve so sídlom na území Slovenskej republiky, ktoré sú riešené v samostatnom písmene g) v § 16 odsek 1. 	
SKDP 	K bodu 20 k §17 ods. 1 písm. d)  
Navrhujeme vypustiť slová „okrem daňovníka, ktorý vykonáva činnosť na území Slovenskej republiky prostredníctvom stálej prevádzkarne, ktorý je povinný postupovať podľa písmena b).“ 

Odôvodnenie: 
Podľa nášho názoru uvedené ustanovenie znižuje atraktivitu podnikateľského prostredia v SR a zvyšuje administratívnu záťaž daňovníkov s obmedzenou daňovou povinnosťou v SR. 
Zároveň upozorňujeme, že stála prevádzkareň ako taká nie je účtovnou jednotkou v zmysle osobitného predpisu (zákona o účtovníctve) a z tohto dôvodu nie je povinná účtovníctvo viesť, zostavovať účtovnú závierku alebo ju zverejňovať. Uvedená možnosť je v zmysle súčasnosti účinnom zákone iba alternatívou pre stále prevádzkárne, ktorá je využívaná podľa nám dostupných informácií v malej miere, pretože nie je technicky možné účtovanie o majetku a záväzkoch stálej prevádzkarne. 
Rovnako v prípade vzniku tzv. agentskej stálej prevádzkarne je vylúčené vedenie účtovníctva, z dôvodu, že sa iba alokujú náklady a výnosy pri dodržaní ustanovení §17 – 18 ZDP ku stálej prevádzkarni umiestnenej v SR. 
 	O 	A 	Dopĺňa sa nové písmeno e), na základe ktorého zahraničné právnické osoby, ktoré nie sú účtovnými jednotkami a vykonávajú činnosť na území Slovenskej republiky prostredníctvom stálej prevádzkarne, majú pri vyčíslení základu dane povinnosť vychádzať z výsledku hospodárenia v zmysle zákona o účtovníctve a následne aj Opatrenia Ministerstva financií SR, ktorým sa ustanovujú podrobnosti o postupoch účtovania a rámcovej účtovnej osnove pre podnikateľov účtujúcich v sústave podvojného účtovníctva – v tomto zmysle sa upravuje aj zákon o účtovníctve a aj predmetné opatrenie. 	
SKDP 	K bodu 26 k § 17 ods. 9  
Navrhujeme: V § 17 ods. 9 sa za slová „poplatky z omeškania“ vkladá čiarka a slová „paušálna náhrada nákladov spojených s uplatnením pohľadávky78a)“, náhrada škody, úrok“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme predmetné ustanovenie doplniť za účelom zvýšenia efektivity výkonu daňových kontrol a právnej istoty, keďže inštitút uplatnenia náhrady škody a úroku súdnou cestou má rovnocenné postavenie s inštitútom zmluvných pokút, poplatkov z omeškania a úrokov z omeškania. 
 	O 	N 	Uvedené ustanovenie upravuje len zmluvné sankcie podľa § Obchodného zákonníka. 	
SKDP 	K bodu 27 (§ 17 ods. 24)  
Navrhujeme bod 27 z novely vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Predložený návrh v bode 27 (§ 17 ods. 24) neprimerane zaťažuje podnikateľov, ktorí sú z dôvodu insolventnosti nútení predčasne ukončiť finančný prenájom, a to z dôvodu, že predložená novela predpokladá u insolventného nájomcu za daňový výdavok uznať iba zostatkovú cenu (§ 25 ods. 3) zníženú o sumu prenajímateľom uznanej hodnoty prevzatého majetku pri predčasnom ukončení nájomnej zmluvy v deň jeho odovzdania prenajímateľovi, pričom odpis záväzku u nájomcu z predčasne ukončenej nájomnej zmluvy by bol v plnej výške zdaniteľný výnos. 
Ďalej upozorňujeme, že formulácia použitá v dôvodovej správe - osobitnej časti k tomuto bodu, a to, že "pokuty za predčasné ukončenie nájomnej zmluvy, ako aj ďalšie náklady súvisiace s finančným vysporiadaním nájomcu s prenajímateľom sa nezahŕňajú do základu dane", je interpretáciou, ktorá nemá žiadnu oporu v písanom práve (v právnych predpisoch SR). 
 	O 	A 	Návrh zákona bol sprecizovaný. 	
SKDP 	K bodu 29 k § 17 ods. 32, 33  
Navrhujeme tento bod z návrhu vynechať a zahrnovať záväzky po splatnosti na základe pôvodného znenia zákona, t.j. 36 mesiacov po splatnosti. 
Odôvodnenie: 
Vzhľadom k tomu, že dôjde k úprave sledovania a zahrnovania záväzkov po splatnosti na rovnakej báze ako pohľadávky, dôjde k navýšeniu administratívnej záťaže daňových subjektov.. 
 	O 	ČA 	Návrh zákona bude sprecizovaný.  	
SKDP 	Nový bod k § 17b  
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 17b ZDP o nový odsek, a to nasledovne: 

Ak vkladateľom nepeňažného vkladu je daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou v zmysle § 2 písm. e) ZDP a ktorý nezisťuje základ dane podľa § 17 ods. 1 písm. a) až c) ZDP, pri individuálne vloženom majetku prijímateľovi tohto nepeňažného vkladu so sídlom na území Slovenskej republiky, môže tento prijímateľ uplatniť postup podľa § 17b, ak neuplatní postup podľa 17d. 
Odôvodnenie: 
V ZDP nie je riešená situácia, ak je vkladateľom nerezidentný daňovník, ktorý nie je daňovníkom podľa 17 ods. 1 písm. a) až c) ZDP a ani FO, ktoré uplatňujú postup podľa § 8 ods. 2 ZDP. 
Oceňovací rozdiel nie je príjmom nerezidentného vkladateľa zo zdroja v SR v zmysle § 16 ZDP a nie je (vzhľadom na rozdielnosť právnych predpisov v štáte vkladateľa) zrejmé, či a ako má byť preukázané zdanenie u vkladateľa v predmetnej situácii. 
 	O 	A 	V budúcnosti bude predmetom komplexnej úpravy podnikových kombinácií a bude zahrňovať aj považované úpravy. 	
SKDP 	Nový bod k § 17c  
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 17c ods. ZDP nasledovne: 
Ak pri zrušení daňovníka bez likvidácie so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorého právnym nástupcom je daňovník so sídlom mimo územia Slovenskej republiky, pričom na území Slovenskej republiky nevzniká právnemu nástupcovi stála prevádzkareň, uplatní sa postup podľa § 17c ods. 1. Úprava základu dane podľa § 17c ods. 1 písm. a) sa neuplatní, ak oceňovacie rozdiely sú zdaňované u právneho nástupcu podľa legislatívy štátu, v ktorom má právny nástupca sídlo. 
Odôvodnenie: 
V prípade cezhraničného zlúčenia, kedy právnym nástupcom je spoločnosť so sídlom v zahraničí: 
• ZDP nerieši situáciu, keď právnemu nástupcovi nevzniká na území SR stála prevádzkareň 
• Ustanovenie sa odvoláva len na slovenské predpisy (zákon o účtovníctve, postupy účtovania) 
Vzhľadom na rozdielnosť právnych predpisov v štáte právneho nástupcu nie je zrejmé, ako má byť preukázané splnenie podmienok vyplývajúcich z uvedeného ustanovenia u právneho nástupcu – nerezidenta SR, ktorému po zlúčení nevznikne v SR stála prevádzkareň. 
 	O 	A 	V budúcnosti bude predmetom komplexnej úpravy podnikových kombinácií a bude zahrňovať aj považované úpravy. 	
SKDP 	Nový bod k § 17d 
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 17d ods. 7 ZDP o nasledovné: 
Ak prijímateľom nepeňažného vkladu je daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou podľa § 2 písm. e), ktorý nezisťuje základ dane podľa § 17 ods. 1 písm. a) až c), definícia pôvodnej ceny podľa §17d ods. 11 sa uplatní pre účely tohto ustanovenia primerane s ohľadom na legislatívu platnú v krajine sídla prijímateľa nepeňažného vkladu. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 17d ods. 7 ZDP ustanovuje, že vkladateľ je povinný preukázať, že prijímateľ nepeňažného vkladu prevzal pôvodné ceny majetku. Definícia „pôvodnej ceny“ v ustanovení § 17d ods. 11 ZDP sa odvoláva na slovenský zákon o účtovníctve. ZDP nerieši situáciu, ak je prijímateľom nerezident, ktorý nevedie účtovníctvo podľa slovenských predpisov a vzhľadom na odlišné predpisy v zahraničí sa budú prijaté hodnoty pre daňové účely líšiť. 
 	O 	A 	V budúcnosti bude predmetom komplexnej úpravy podnikových kombinácií a bude zahrňovať aj považované úpravy. 	
SKDP 	Nový bod k § 17d 
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 17d ods. 11 ZDP o nasledovné: 
Ak je vkladateľom nepeňažného vkladu daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou podľa § 2 písm. e), ktorý nezisťuje základ dane podľa § 17 ods. 1 písm. a) až c), pôvodnou cenou pri nepeňažnom vklade je ocenenie majetku a záväzkov u vkladateľa nepeňažného vkladu podľa obdobnej legislatívy platnej v štáte rezidencie vkladateľa v momente realizácie nepeňažného vkladu. Na prepočet cudzej meny na eurá sa použije referenčný výmenný kurz určený a vyhlásený Európskou centrálnou bankou alebo Národnou bankou Slovenska, platný ku dňu realizácie nepeňažného vkladu. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 17d ods. 11 ZDP definuje čo sa rozumie pôvodnou cenou pre tieto účely. Definícia pôvodnej ceny vychádza z ocenenia podľa osobitného predpisu, ktorým je zákon č. 431/2002 Z. z. o účtovníctve. V prípadoch, ak je vkladateľom nerezident (fyzická alebo právnická osoba), ktorý nevedie účtovníctvo podľa slovenských predpisov alebo nevedie vo svojej rezidentnej krajine účtovníctvo vôbec, vzniká aplikačný problém. V ZDP nie je uvedená definícia čo sa rozumie pôvodnou cenou v takýchto prípadoch. 
V prípade, že by nerezident aj účtovníctvo v krajine svojej rezidencie viedol a toto ocenenie by bolo akceptované aj pre účely ZDP vzniká ďalší problém vo veci prepočtu cudzej meny na eurá (ktorým kurzom). 
 	O 	A 	V budúcnosti bude predmetom komplexnej úpravy podnikových kombinácií a bude zahrňovať aj považované úpravy. 	
SKDP 	Nový bod k § 17e 
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 17e ods. ZDP nasledovne: 
Ak pri zrušení daňovníka bez likvidácie so sídlom na území Slovenskej republiky, ktorého právnym nástupcom je daňovník so sídlom mimo územia Slovenskej republiky, pričom na území Slovenskej republiky nevzniká právnemu nástupcovi stála prevádzkareň, uplatní sa postup podľa § 17e ods. 1. V takomto prípade sa definícia pôvodnej ceny podľa §17e ods. 10 uplatní primerane s ohľadom na legislatívu platnú v krajine sídla právneho nástupcu. 
Odôvodnenie: 
V prípade cezhraničného zlúčenia, kedy právnym nástupcom je spoločnosť so sídlom v zahraničí: 
• ZDP nerieši situáciu, keď právnemu nástupcovi nevzniká na území SR stála prevádzkareň 
• Postup podľa § 17e ZDP nie je možné aplikovať v prípadoch cezhraničných zlúčení, ak právne predpisy nerezidentného právneho nástupcu predpokladajú iný postup (napr. povinné precenenie na reálne hodnoty pre daňové účely) 
• Vzhľadom na rozdielnosť právnych predpisov v štáte právneho nástupcu nie je zrejmé, ako má byť preukázané splnenie podmienok vyplývajúcich z uvedeného ustanovenia u právneho nástupcu – nerezidenta SR, ktorému po zlúčení nevznikne v SR stála prevádzkareň 

 	O 	A 	V budúcnosti bude predmetom komplexnej úpravy podnikových kombinácií a bude zahrňovať aj považované úpravy. 	
SKDP 	K bodu 31 k 18 ods. 1  
Navrhujeme v predmetnom ustanovení uviesť, čo sa považuje za „významný vplyv“. 
Odôvodnenie: 
Našim zámerom je odstrániť právnu neistotu v súvislosti s uplatňovaním transferového oceňovania a vyhnúť sa jej aj v budúcnosti za účelom zvýšenia efektívnosti daňových kontrol a vymožiteľnosti daňových sankcií. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	K bodu 35 k § 19 ods. 2 písm. s) 
Nová úprava oprávňuje zahŕňať do daňových výdavkov zamestnávateľa náklady na dopravu zamestnancov. Návrh zároveň v uvedenom ustanovení zakazuje ich zahrnutie do výdavkov, v prípade prijatia dotácie (zo ŠR, rozpočtu obce, rozpočtu VÚC), bez ohľadu na rozsah krytia týchto výdavkov poskytnutou dotáciou. Navrhujeme upraviť znenie tak, aby umožňovalo zamestnávateľovi zahŕňať do daňových výdavkov tú ich časť, ktorá nie je krytá z dotácie z verejného rozpočtu: 
„s) výdavky zamestnávateľa na dopravu na miesto výkonu práce zamestnanca a späť z dôvodu, že hromadnými dopravnými prostriedkami nie je doprava preukázateľne vykonávaná vôbec alebo v rozsahu zodpovedajúcom potrebám zamestnávateľa; ak bola zamestnávateľovi na túto formu dopravy poskytnutá dotácia, podpora alebo príspevok z prostriedkov štátneho rozpočtu, rozpočtu obce alebo rozpočtu vyššieho územného celku, zamestnávateľ môže zahrnúť do výdavkov iba ich časť, o ktorú výdavky prevyšujú skutočne prijatú dotáciu.“. 
Odôvodnenie: 
V praxi sa môže stať, že na zamestnávateľom organizovanú dopravu zamestnancov má zamestnávateľ výdavky vo výške napr. 100, sčasti prispievajú dopravovaní zamestnanci, napríklad 30, sčasti obce, napríklad 10, a teda čisté náklady na dopravu znášané zamestnávateľom sú v ilustrovanom prípade vo výške 60. Avšak podľa navrhovaného znenia zákona, prijatím akejkoľvek dotácie zamestnávateľom na dopravu zamestnancov z verejného rozpočtu (ŠR, RO, RVÚC), aj keď len v zanedbateľnej výške, zanikne zamestnávateľovi právo zahrnúť si do daňových výdavkov akúkoľvek časť výdavkov na zamestnávateľom organizovanú dopravu zamestnancov. Časť, ktorou zamestnanci prispievajú na zamestnávateľom organizovanú dopravu, bude zahrnutá do výnosov aj základu dane zamestnávateľa. 
 	O 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Nový bod k § 19 ods. 6 a 7 
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 19 ZDP o ods. 6 a 7 nasledovne: 
(6) U spoločníka daňovníka zrušeného bez likvidácie pri uplatnení postupu podľa § 17c sa za obstarávaciu cenu obchodného podielu alebo akcie v obchodnej spoločnosti alebo družstve, ktorá je právnym nástupcom spoločnosti zrušenej bez likvidácie, na účely tohto zákona považuje reálna hodnota tohto podielu alebo akcie ku dňu predchádzajúcemu rozhodnému dňu 80b). V prípade, ak je právnych nástupcov viac, obstarávacia cena obchodného podielu alebo akcie v obchodných spoločnostiach alebo družstve, ktoré sú právnym nástupcom spoločnosti zrušenej bez likvidácie, sa určí pomerne, a to podľa výšky vlastného imania daňovníka zrušeného bez likvidácie, v akej prešlo na jednotlivých právnych nástupcov. 
Ak boli obchodné podiely alebo akcie nadobudnuté nepeňažným vkladom podľa § 17b, za obstarávaciu cenu obchodného podielu alebo akcie na účely tohto zákona sa považuje hodnota nepeňažného vkladu započítaná na vklad spoločníka. 
(7) U spoločníka daňovníka zrušeného bez likvidácie pri uplatnení postupu podľa § 17e sa za obstarávaciu cenu obchodného podielu alebo akcie v obchodnej spoločnosti alebo družstve, ktorá je právnym nástupcom spoločnosti zrušenej bez likvidácie, na účely tohto zákona považuje obstarávacia hodnota, tohto podielu alebo akcie zistená u daňovníka zrušeného bez likvidácie. V prípade, ak je právnych nástupcov viac, obstarávacia cena obchodného podielu alebo akcie v obchodných spoločnostiach alebo družstve, ktoré sú právnym nástupcom spoločnosti zrušenej bez likvidácie, sa určí pomerne, a to podľa výšky vlastného imania daňovníka zrušeného bez likvidácie, v akej prešlo na jednotlivých právnych nástupcov. 
Ak boli obchodné podiely alebo akcie nadobudnuté nepeňažným vkladom podľa § 17d, za obstarávaciu cenu obchodného podielu alebo akcie na účely tohto zákona sa považuje pôvodná cena nepeňažného vkladu podľa § 17d ods. 11. 
Odôvodnenie: 
Ustanovenie § 19 ods. 5 ZDP explicitne nerieši ocenenie podielov na úrovni spoločníkov z titulu rozdelenia, zlúčenia, splynutia resp. nepeňažného vkladu. Uvedené ustanovenie taktiež v prípade rozdelenia nerieši, akým spôsobom spoločník ocení podiely na jednotlivých spoločnostiach vzniknutých rozdelením. 
 	O 	A 	Pripomienka je nad rámec návrhu zákona. Komplexná úprava zdaňovania operácií s CP a problematika obchodného podielu bude nadväzovať na Koncepciu oživenia kapitálového trhu v SR. 	
SKDP 	K bodu 43 k § 34 ods.4 a § 42 ods.11  
Navrhujeme vetu „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.“ vypustiť. 
Odôvodnenie: 
Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka vyššie, navrhujeme v bode 79. návrhu doplniť v ustanovení § 52w ods. 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.“ 
Odôvodnenie alternatívneho návrhu: V záujme predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	K bodu 66 k § 45 ods. 1  
Navrhujeme doplniť ustanovenie § 45 ods. 1 ZDP nasledovne: 
Pre uplatnenie metódy vyňatia príjmov nie je rozhodujúce uplatnenie práva na zdanenie predmetných príjmov v štáte zdroja. 
Odôvodnenie: 
Za účelom zabezpečenia právnej istoty navrhujeme spresniť znenie § 45 ods. 1 ZDP pre prípady, ak sa podľa zmluvy uplatňuje metóda vyňatia príjmov, a to v súlade s bodom 34 Komentára OECD k článku 23A Modelovej zmluvy.. 
 	O 	N 	Navrhované znenie je v rozpore so zásadou zabezpečenia dvojitého nezdanenia, ktorému by štáty mali predchádzať, tak ako je tiež vymedzené v odporúčaní Európskej komisie zo 6.12.2012 v súvislosti s agresívnym daňovým plánovaním.  	
SKDP 	K bodu 66 k § 45 ods. 1 štvrtá veta)  
Navrhujeme nasledovné znenie: 
„Základom dane z príjmov podliehajúcich zdaneniu v zahraničí sa na účely zápočtu dane rozumie základ dane vyčíslený z príjmov podľa § 5, § 6, § 7 a § 8 alebo základ dane vyčíslený podľa § 17 ods. 14“ 
Navrhujeme znenie poslednej vety: „Ak sa podľa zmluvy uplatňuje metóda vyňatia príjmov, základom dane alebo daňovou stratou z príjmov podliehajúcich zdaneniu v zahraničí na účely vyňatia príjmov je základ dane vyčíslený z príjmov podľa § 5, § 6, § 7 a 8 a základ dane alebo daňová strata vyčíslená podľa § 17 ods. 14.“. 

Odôvodnenie: 
V prípade ponechania navrhovaného znenia by nebolo možné aplikovať zamedzenie dvojitého zdanenia v prípade príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2 (napríklad príjmy z poskytovania služieb nie prostredníctvom stálej prevádzkarne), ktoré by boli zdanené v zahraničí. 
Súčasne navrhované znenie by malo za následok zvýšenie administratívnej náročnosti pre daňovú správu pri výkone daňovej kontroly, keďže by správca dane bol nútený zisťovať, či daňovník s príjmami podľa ustanovenia § 6 ods. 1 a 2 splnil podmienky pre vznik stálej prevádzkarne v zahraničí. 
Navyše, v prípade, ak by neboli splnené podmienky pre vznik stálej prevádzkarne podľa zahraničného práva, by dochádzalo k dvojitému zdaneniu príjmov podľa § 6 ods. 1 a 2, pokiaľ by sa neaplikovala zmluva o zamedzení dvojakého zdanenia. 

 	O 	N 	Daňovníci s príjmami podľa § 6 ods. 1 a 2 vyčísľujú základ dane podľa § 17 ods. 14. 	
SKDP 	Nový bod k § 17(20)b) 
Spresniť § 17 ods. 20 písm. b) nasledovne: 
„b) došlo k ukončeniu nájmu, ak nájomca nepožaduje protihodnotu toho o čo sa zvýšila hodnota veci; nepeňažný príjem sa určí vo výške zostatkovej ceny, ktorú by malo technické zhodnotenie pri použití rovnomerného alebo zrýchleného odpisovania (§§27 a 28), podľa toho ktorý spôsob je pre daňovníka výhodnejší.“ 
Odôvodnenie: 
Za účelom získania právnej istoty navrhujeme spresniť § 17 ods. 20 písm. b) v tom zmysle, že zahrnutie nepeňažného príjmu do základu dane prenajímateľa je relevantné len v prípade, keď nájomca nepožaduje žiadnu protihodnotu za zvýšenie hodnoty veci. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je potrebná, nakoľko aj zostatkovú cenu technického zhodnotenia ako iného majetku vyraďuje nájomca z používania pri dodržaní rovnakých zásad ako pri predaji, darovaní a likvidácii majetku. 	
SKDP 	K bodu 39 k § 21 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme vypustiť slová „pričom za reklamné predmety sa nepovažujú darčekové reklamné poukážky“. 
Odôvodnenie: 
Reklamný predmet vo výške 17 eur je v nevýznamnej výške. Objem vynaložených reklamných darčekových poukážok na účel reprezentácie pre tento účel bol v rokoch 2012 a 2013 vynaložený daňovníkmi v nevýznamnej výške. Zároveň v prípade, ak prijímateľ – obchodný partner – pri prijatí takejto darčekovej poukážky o prijatí tohto „darčeka“ účtoval o tejto transakcii, resp. fyzická osoba si zvýšila svoj základ dane, ak išlo o príjmy, ktoré sú predmetom dane v zmysle §3 ZDP. Z uvedeného dôvodu predstavuje „darovanie“ reklamnej darčekovej poukážky obchodnému partnerovi – podnikateľovi – takú obchodnú transakciu, ktorá má neutrálny vplyv na štátny rozpočet. V iných členských štátoch sú daňovým výdavkom výdavky na reklamu nepatrnej hodnoty, čo zodpovedá aj darčekovým poukážkam. Skutočnosť, že sa doplnila interpretácia reklamného  	O 	N 	Darčeková poukážka nepredstavuje reklamný predmet, ktorého účelom je propagácia činnosti alebo obchodného mena daňovníka, ale je určitým druhom platidla, ktorý držiteľ reklamnej poukážky vymení za tovar alebo službu. Kumuláciou viacerých darčekových poukážok dochádza k obstaraniu majetku, ktorého hodnota niekoľkokrát prevyšuje hodnotu 17 eur. 	
SKDP 	Nový bod k § 17(20)b) 
Spresniť § 17 ods. 20 písm. b) nasledovne: 
„b) došlo k ukončeniu nájmu, ak nájomca nepožaduje protihodnotu toho o čo sa zvýšila hodnota veci; nepeňažný príjem sa určí vo výške zostatkovej ceny, ktorú by malo technické zhodnotenie pri použití rovnomerného alebo zrýchleného odpisovania (§§27 a 28), podľa toho ktorý spôsob je pre daňovníka výhodnejší.“ 
Odôvodnenie: 
Za účelom získania právnej istoty navrhujeme spresniť § 17 ods. 20 písm. b) v tom zmysle, že zahrnutie nepeňažného príjmu do základu dane prenajímateľa je relevantné len v prípade, keď nájomca nepožaduje žiadnu protihodnotu za zvýšenie hodnoty veci. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je potrebná, nakoľko aj zostatkovú cenu technického zhodnotenia ako iného majetku vyraďuje nájomca z používania pri dodržaní rovnakých zásad ako pri predaji, darovaní a likvidácii majetku. 	
SKDP 	Nový bod k § 19 ods. 2 písm. h) 
Navrhujeme preto doplniť § 19 ods. 2 písm. h) ZDP o bod 6. – súd zrušil dlžníka ex offo. 
Odôvodnenie: 
Hoci vymazanie spoločnosti ex offo má presne rovnaký charakter ako zrušenie konkurzu z dôvodu, že majetok nepostačuje na úhradu výdavkov, aby sme si mohli uplatniť daňový odpis pohľadávky z titulu výmazu spoločnosti súdom ex offo, musela by byť táto možnosť explicitne vymenovaná v § 19/2/h ZDP 
 	O 	A 	Navrhovaná zmena je nad rámec novely zákona. Úprava v oblasti pohľadávok bude podliehať komplexnému prehodnoteniu zahrňovania pohľadávok, tvorby opravných položiek a možnosti ich odpisu do daňových výdavkov. 	
SKDP 	K bodu 39 k § 21 ods. 1 písm. h) 
Navrhujeme vypustiť slová „pričom za reklamné predmety sa nepovažujú darčekové reklamné poukážky“. 
Odôvodnenie: 
Reklamný predmet vo výške 17 eur je v nevýznamnej výške. Objem vynaložených reklamných darčekových poukážok na účel reprezentácie pre tento účel bol v rokoch 2012 a 2013 vynaložený daňovníkmi v nevýznamnej výške. Zároveň v prípade, ak prijímateľ – obchodný partner – pri prijatí takejto darčekovej poukážky o prijatí tohto „darčeka“ účtoval o tejto transakcii, resp. fyzická osoba si zvýšila svoj základ dane, ak išlo o príjmy, ktoré sú predmetom dane v zmysle §3 ZDP. Z uvedeného dôvodu predstavuje „darovanie“ reklamnej darčekovej poukážky obchodnému partnerovi – podnikateľovi – takú obchodnú transakciu, ktorá má neutrálny vplyv na štátny rozpočet. V iných členských štátoch sú daňovým výdavkom výdavky na reklamu nepatrnej hodnoty, čo zodpovedá aj darčekovým poukážkam. Skutočnosť, že sa doplnila interpretácia reklamného predmetu o darčekovú poukážky iba preukazuje reálny prístup finančnej správy k posudzovaniu výdavkov takéhoto typu. 
 	O 	N 	Darčeková poukážka nepredstavuje reklamný predmet, ktorého účelom je propagácia činnosti alebo obchodného mena daňovníka, ale je určitým druhom platidla, ktorý držiteľ reklamnej poukážky vymení za tovar alebo službu. Kumuláciou viacerých darčekových poukážok dochádza k obstaraniu majetku, ktorého hodnota niekoľkokrát prevyšuje hodnotu 17 eur. 	
SKDP 	Nový bod k § 19 ods.3 písm. k) 
Navrhujeme doplniť §19 ods. 3 písm. k) nasledovne: 
„5. ktorú členský štát EÚ platiteľovi dane z pridanej hodnoty zamietol vrátiť, napriek tomu, že platiteľ dane z pridanej hodnoty má nárok na jej vrátenie v členskom štáte Európskej únie, v ktorom mu boli dodané tovary a služby alebo do ktorého doviezol tovar, ak je daňovým výdavkom tovar a služba, ku ktorým sa daň vzťahuje, pričom platiteľ dane z pridanej hodnoty účtoval o nároku na jej vrátenie 90b) spôsobom podľa osobitného predpisu 1) a ak ide o daňovníka účtujúceho v sústave jednoduchého účtovníctva 1) alebo o daňovníka, ktorý vedie evidenciu podľa § 6 ods. 11 alebo ods. 14, uplatnil nárok na jej vrátenie spôsobom podľa osobitného predpisu, 90b), a to v tom zdaňovacom období, v ktorom bolo daňovníkovi doručené rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o vrátenie dane z pridanej hodnoty. Týmto ustanovením nie je dotknuté ustanovenie bodu 3.“ 
Odôvodnenie: 
V praxi sa stáva, že aj keď slovenskí platitelia dane podajú v členskom štáte EU žiadosť o vrátenie DPH, na ktorú majú nárok, niektoré členské štáty takú DPH slovenským platiteľom dane nevrátia (napr. pri PHM). 
Platiteľ DPH zaúčtoval nárok na vrátenie, t.j. eviduje pohľadávku voči členskému štátu EU. V tomto zdaňovacom období tento daňovník aj uplatnil túto DPH do daňových výdavkov (v súlade s § 19 ods. 3 k) bod 3. – „v období, v ktorom uplatní nárok“). 
Zákon nerieši, ako postupovať v prípade, že platiteľ DPH má nárok na vrátenie, podal žiadosť o vrátenie DPH, DPH sa vzťahuje k tovarom alebo službám, ktoré sa považujú za daňový výdavok, a napriek týmto podmienkam členský štát EU túto DPH nevráti. Keď je daňovníkovi doručené rozhodnutie z iného členského štátu o zamietnutí vrátenia DPH, pohľadávku voči tomuto členskému štátu musí zrušiť cez výsledkovou (v prípade podvojného účtovníctva). Keďže zákon túto situáciu nerieši, toto zrušenie pohľadávky by malo vstupovať do základu dane tak, ako je zaúčtované. Podľa nášho názoru by však bolo vhodné túto špecifickú situáciu v zákone spresniť. 

 	O 	A 	Uvedená problematika je riešená metodickým pokynom FR SR.  	
SKDP 	Nový bod k § 19(3) 
Navrhujeme doplniť § 19 ods. 3 ZDP o nasledovné: 
Daňovými výdavkami sú aj výdavky (náklady) na zmarené investície 1), ak daňovník mal preukázateľne v úmysle vynaložiť tieto výdavky na dosiahnutie, zabezpečenie a udržanie príjmov, a to v zdaňovacom období, v ktorom došlo k vyradeniu zmarených investícii z iného dôvodu ako škody 1). 
Odôvodnenie: 
Zákon o dani z príjmov (ZDP) neobsahuje daňové posúdenie tzv. zmarených investícií, v prípadoch, kedy vznikli z iných dôvodov ako z dôvodu škody. 
Zmarenými investíciami sa vychádzajúc z ustanovení postupov účtovania (Opatrenie MF SR č. 23054/2002-92 v platnom znení) rozumejú rozhodnutia o zrušení prác na príprave alebo rozostavaní obstarávaného dlhodobého majetku. 
Pri posúdení daňovej uznateľnosti zmarenej investície je potrebné vychádzať zo skutočnosti, že spoločnosť mala v úmysle realizovať investíciu za účelom dosiahnutia zdaniteľného zisku. 
Zmarené investície vznikajú napr. z dôvodu rozhodnutia spoločnosti o nerealizácii investície napr. z dôvodov jej nedostatočnej rentability, ohrozenia finančnej situácie daňovníka. Taktiež častým dôvodom je skutočnosť, že investičný projekt získala iná spoločnosť. 
Uvedené prípady sú v praxi bežné a spoločnosti ich nevykazujú s úmyslom zníženia alebo vyhnutiu sa daňovej povinnosti. 
V nadväznosti na uvedené možno takéto výdavky považovať za výdavky vynaložené za účelom dosiahnutia, zabezpečenia a udržania príjmov v zmysle § 2 písm. i) ZDP. 
V prípadoch, kedy dôjde k zmareniu investície z dôvodu škody, je potrebné rozlišovať, či išlo o škody zavinené alebo nezavinené daňovníkom tak, ako je ustanovené v § 19 ods. 3 písm. g) ZDP v nadväznosti na ustanovenie § 21 ods. 2 písm. e) ZDP. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je potrebná, nakoľko zmarená investícia sa účtuje na účet 548 - Ostatné náklady na hospodársku činnosť. Tieto náklady sú súčasťou výsledku hospodárenia a základu dane v súlade s § 17 ods. 1 písm. b) zákona. 	
SKDP 	Nový bod k §22(6) a k §24 ods. 2 
Do § 22 ods. 6 doplniť nové písm. g): 
„g) technické zhodnotenie majetku, ktorý je v podnájme, vyššie ako 1 700 EUR vykonané a odpisované podnájomcom.“ 
Súčasne do § 24 doplniť nový odsek: 
„Technické zhodnotenie hmotného majetku v podnájme uhradené podnájomcom môže odpisovať podnájomca na základe písomnej zmluvy s vlastníkom, ak vlastník nezvýšil vstupnú cenu hmotného majetku o tieto výdavky. Pri odpisovaní technického zhodnotenia postupuje podnájomca spôsobom ustanoveným pre hmotný majetok. Podnájomca zaradí technické zhodnotenie do odpisovej skupiny, v ktorej je zaradený hmotný majetok, ktorý je v podnájme.“ 
Ustanovenie § 17 ods. 20 rozšíriť aj na prípady technického zhodnotenia vykonaného a uhradeného podnájomcom. 
 	O 	N 	Uvedená úprava nie je potrebná, nakoľko súhlas na vykonanie technického zhodnotenia aj nájomcovi a podnájomcovi musí dať vždy vlastník (prenajímateľ) a v tomto prípade sa postupuje rovnako ako pri súhlase poskytnutom nájomcovi prenajímateľom. 	
SKDP 	Nový bod § 49 ods. 7 
§ 49 ods. 7 spresniť nasledovne: 

„Ak daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky a nemá iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť alebo nemá iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky alebo nemá v Slovenskej republike registrovanú organizačnú zložku, je povinný podať daňové priznanie alebo hlásenie najneskôr do troch kalendárnych mesiacov nasledujúcich po mesiaci, v ktorom zrušil stálu prevádzkareň. Ak daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou, ktorý zrušuje stálu prevádzkareň umiestnenú na území Slovenskej republiky, má aj iné zdaniteľné príjmy, okrem príjmov, z ktorých vybraním dane zrážkou je splnená daňová povinnosť alebo má aj iné stále prevádzkarne umiestnené na území Slovenskej republiky alebo má v Slovenskej republike registrovanú organizačnú zložku, je povinný podať daňové priznanie v lehote podľa odseku 2.“ 
Odôvodnenie: 
Zákon o dani z príjmov rieši len podávanie daňových priznaní pri zrušení stálej prevádzkarne, avšak nerieši prípad výmazu organizačnej zložky zahraničnej osoby (ZO). ZO s organizačnou zložkou v SR má vo všeobecnosti povinnosť podávať daňové priznania v zmysle všeobecného pravidla § 49 ods. 1 a2. ZO podáva v SR len jedno daňové priznanie bez ohľadu na počet stálych prevádzkarni v SR. Aplikácia súčasného pravidla § 49 ods. 7 je sporná, ak má ZO zaregistrovanú v SR organizačnú zložku. Preto aj v praxi existuje nejednotný prístup zo strany správcu dane. 
 	O 	ČA 	Návrh zákona bol upravený. 	
SKDP 	Nový bod k § 49 ods. 8 
Navrhujeme § 49 ods. 8 spresniť a upraviť nasledovne: 
„Ak vznikne stála prevádzkareň daňovníka s obmedzenou daňovou povinnosťou podľa tohto zákona alebo zmluvy až v zdaňovacom období, ktoré nasleduje po zdaňovacom období, v ktorom začal vykonávať činnosť, je povinný podať daňové priznanie za toto zdaňovacie obdobie do konca tretieho mesiaca nasledujúceho po mesiaci, v ktorom vznikla podľa tohto zákona alebo zmluvy stála prevádzkareň. Postup podľa prvej vety uplatní daňovník s obmedzenou daňovou povinnosťou, ktorý nemá v SR registrovanú organizačnú zložku, inak postupuje pri podávaní daňových priznaní podľa odseku 2. Za zdaňovacie obdobie, v ktorom daňovník pokračuje v činnosti, postupuje pri podávaní daňového priznania podľa odseku 2.“ 
Odôvodnenie: 
V prípade, že zahraničná osoba (ZO) zaregistruje v SR organizačnú zložku, má povinnosť požiadať príslušného správcu dane o registráciu a podávať daňové priznania podľa všeobecného pravidla § 49 ods. 1 a 2. ZO podáva v SR len jedno daňové priznanie bez ohľadu na počet stálych prevádzkarni v SR. Aplikácia súčasného pravidla § 49 ods. 8 je sporná, ak má ZO zaregistrovanú v SR organizačnú zložku. Preto v praxi vznikajú aplikačné problémy. 
Navyše s ohľadom na všeobecne uplatňovanú 3-mesačnú lehotu na podávanie daňového priznania je možné 1-mesačnú lehotu ustanovenú v § 49 ods. 8 považovať za diskriminačnú. 

 	O 	ČA 	Návrh zákona bol upravený. 	
SPP 	K čl. I bodu 5. - § 5 ods. 3 písm. a) bod 2.  
V § 5 ods. 3 písm. a) bod 2. sa slovné spojenie „12,5 %” nahrádza slovným spojením „25 %”. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Vzhľadom na skutočnosť, že v zmysle samotného zákona (zákon č. 595/2003 Z.z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov) sú motorové vozidlá zaradené do 1. odpisovej skupiny (doba odpisovania štyri roky – odpis vo výške 25 % vstupnej ceny za 12 kalendárnych mesiacov) a v záujme predísť problémom v aplikačnej praxi pri napríklad technickom zhodnotení motorových vozidiel, ktoré sú už plne odpísané pre účely dane z príjmov, a teda ktoré nenavýši vstupnú cenu motorového vozidla, navrhujeme upraviť znenie Návrhu tak, že nepeňažný príjem zamestnanca sa v ďalších rokoch používania motorového vozidla zamestnávateľa na súkromné účely stanoví vo výške 1 % zo vstupnej ceny zníženej každoročne o 25 % za každý aj začatý kalendárny mesiac poskytnutia motorového vozidla na súkromné účely. 
 	Z 	ČA 	Návrh zákona bol upravený. Technické zhodnotenie vykonané na plne odpísanom hmotnom majetku bude (na účely výpočtu nepeňažného príjmu zamestnancom) súčasťou vstupnej ceny a to počas 8 ročného obdobia od roku zaradenia automobilu do užívania, t.j. na účely výpočtu nepeňažného príjmu technické zhodnotenie vykonané aj na plne odpísanom automobilu bude zvyšovať jeho vstupnú cenu. 	
SPP 	K čl. I bodu 26. - § 17 ods. 19  
V § 17 ods. 19 sa za slová „zmluvné pokuty“ vkladá čiarka a slová „kompenzačná platba78a)“ a za slová „poplatky z omeškania“ sa vkladá čiarka a slová „paušálna náhrada nákladov spojených s uplatnením pohľadávky78b)“. 

Poznámky pod čiarou k odkazom 78a a 78b znejú: 
„78a) § 22 ods. 5 zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach“. 
„78b) § 369c Obchodného zákonníka v znení zákona č. 9/2013 Z. z.“. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Doplnenie navrhujeme za účelom jednoznačnosti aplikácie inštitútu „kompenzačná platba“, ktorý vyplýva zo zákona č. 250/2012 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, účinného od 1. septembra 2012 (v § 22 ods. 5), a to pre účely stanovenia základu dane pre daň z príjmov. 

Kompenzačnú platbu je regulovaný subjekt povinný svojmu odberateľovi uhradiť, ak nedodrží štandardy kvality a toto nedodržanie preukázateľne nastalo, a to vo výške a spôsobom určeným podľa § 40 ods. 2 zákona č. 250/2012 Z. z. (v zmysle príslušných Vyhlášok Úradu pre reguláciu sieťových odvetví, ktorými sa ustanovujú štandardy kvality dodávky). 

V tejto súvislosti sme názoru, že je potrebné zahrnúť kompenzačnú platbu, ktorá vyplýva z osobitného predpisu a má sankčný charakter, obdobne ako v prípade zmluvných pokút (§ 544 OZ), poplatkov z omeškania (§ 517 OZ) a úrokov z omeškania (§ 369 ObZ) ustanovených v § 17 ods. 19 zákona č. 595/2003 Z.z., ktoré sa zahrnú do základu dane u veriteľa po prijatí úhrady alebo u dlžníka po ich zaplatení. 
 	Z 	A 	Návrh v oblasti uplatnenia kompenzačnej platby ako daňového výdavku bol akceptovaný. 
 	
SPP 	K čl. I bodu 43. - § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11  
V § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 sa vypúšťa veta: „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.”. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

Na vypustenie doteraz zákonom ustanovenej možnosti odvolať sa proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak nie žiaden zrejmý dôvod. Ani navrhovateľ v dôvodovej správe neuvádza z akých dôvodov by nemalo byť proti takémuto rozhodnutiu prípustné odvolanie. Možnosť napadnúť akékoľvek rozhodnutie v prípade, že je objektívne nesprávne alebo ho za nesprávne považuje daňovník, by mala byť v daňovom konaní garantovaná, a to aj v záujme naplnenia zásady daňového konania posilniť dôveru daňovníkov v správnosť a presvedčivosť rozhodnutí správcu dane. Možnosť preskúmať rozhodnutie správcu dane o žiadosti daňovníka platiť preddavky na daň inak prostredníctvom odvolania je zároveň v súlade s právom na inú právnu ochranu, ktoré v čl. 46 každému priznáva Ústava Slovenskej republiky č. 460/1992 Zb. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
SPP 	K čl. I bodu 43. v spojení s čl. I bodom 79. - §52w  
V prípade, že nebude akceptovaná pripomienka k § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 (vypustenie vety: „Proti rozhodnutiu správcu dane o platení preddavkov na daň inak na základe žiadosti daňovníka sa nemožno odvolať.”), alternatívne navrhujeme upraviť znenie čl. I bodu 79. Návrhu tak, že §52w sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: „Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 podanej pre účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať. Proti rozhodnutiu správcu dane o žiadosti o určenie platiť preddavky na daň inak podľa § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 vydanému pred účinnosťou tohto zákona sa možno odvolať.”. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú a trváme na nej. 

Odôvodnenie: 

V záujme predísť problémom v aplikačnej praxi, je potrebné upraviť vplyv návrhu na právne vzťahy upravené doterajším zákonom. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený - ustanovenia § 34 ods. 4 a § 42 ods. 11 boli z návrhu zákona vypustené. 	
PKS 	Článok I, bod č. 2 
PKS žiada bod č. 2 vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa navrhovanou úpravou sa dosiahne, že aj obchodný vzťah, ktorého jedným zo zámerov je zníženie základu dane alebo zvýšenie daňovej straty, sa považuje za vzťah závislých osôb. Pokiaľ však daňový subjekt vstupuje do štandardného obchodného vzťahu v rámci svojej podnikateľskej činnosti, je jeho prirodzenou a legitímnou snahou aj snaha o zníženie základu dane, pokiaľ je v medziach zákona. Napríklad, ak daňový subjekt – obchodník nakupuje tovar s cieľom jeho ďalšieho predaja, je jasné, že jedným s cieľov obchodného vzťahu s dodávateľom tovaru je aj nastavenie podmienok kontraktu tak, aby dosiahol zníženie základu dane v podobe nákladov / výdavkov na nakupovaný tovar. 

Súčasne zdôrazňujeme, že daňový subjekt nie je povinný snažiť sa o maximalizovanie príjmov štátneho rozpočtu. Naopak, má ústavou chránené vlastnícke právo k svojmu majetku a ktoré je (a v zmysle ústavy aj smie byť) obmedzované daňovými povinnosťami, preto je povinný sa vzdať v prospech štátu vo forme daní časti svojho majetku, avšak len nevyhnutnej v miere danej zákonom. 

Navrhovanou úpravou sa dáva správe daní možnosť napadnúť prakticky každú obchodnú transakciu a s poukázaním na vznik iného prepojenia žiadavať zdôvodnenie výšky dohodnutej ceny, dokumentácie o transakcii a zdokladovania ceny obvyklej na trhu. Pri extrémnom výklade tohto ustanovenia nastane situácia, kedy právne prestávajú existovať ceny obvyklé dohodnuté medzi nezávislými osobami, pretože všetky obchodné vzťah by potenciálne mohli naplniť definíciu iného prepojenia, keďže sú dohodnuté so zámerom znížiť základ dane aspoň jednej zmluvnej strany (odberateľa). 

Takouto zmenou sa vnesie do podnikateľského prostredia právna neistota ako široko alebo úzko si dané ustanovenie bude vykladať správca dane a aké daňové povinnosti vyplývajú daňovému subjektu z určitého obchodného vzťahu. Za najzásadnejšie však považujeme, že by mohlo dôjsť k obmedzeniu ústavných práv týkajúcich sa ochrany vlastníckych práv k majetku tak, ako bolo naznačené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Slovo „len“ sa nahradilo slovom „predovšetkým“ podľa návrhu SKDP. Upravila sa dôvodová správa, aby bolo jasné, že predmetné ustanovenie sa nevzťahuje na štandardný obchodný vzťah, do ktorého daňovníci vstupujú v rámci svojej bežnej podnikateľskej činnosti. 	
PKS 	Článok I, bod č. 17 
PKS žiada znenie § 16 ods. 1 písm. h) upraviť takto: 
„h) z prevodu akcií, účastí alebo podielov na spoločnosti alebo z prevodu členských práv družstva, ktorých v čase prevodu viac ako 50 % hodnoty1) predstavuje nehnuteľný majetok nachádzajúci sa na území Slovenskej republiky.“ 
1) Zákon č. 431/2002 Z.z. o účtovníctve 

Odôvodnenie: 
Navrhujme spresniť pojem „hodnoty“ odvolávkou na účtovníctvo, prípadne iným spôsobom zadefinovať akú hodnotu mal zákonodarca na mysli. Pokiaľ by návrh zostal v pôvodnom znení, nie je jasné, s akými hodnotami majetku sa má počítať – účtovnými, trhovými, daňovými (?). Rovnako chýba v pôvodnom návrhu aj moment stanovenia hodnoty majetku. Ďalej navrhujeme doplniť, aby sa rovnakým režimom posudzoval aj prevod členských práv družstva. 
 	Z 	ČA 	Znenie § 16 ods. 1 písm. h) bolo upravené v zmysle návrhu AOCP tak, aby bolo zrejmé, že pri vyčíslení podielu sa vychádza z účtovných hodnôt vyplývajúcich z účtovnej závierky zostavenej za účtovné obdobie predchádzajúce prevodu a do pomeru sa berie hodnota nehnuteľnosti a vlastné imanie spoločnosti. Tiež sa doplnil prevod členských práv v družstve. V tomto zmysle sa upravila aj dôvodová správa. 	
PKS 	Článok I, body č. 28 a 29 
PKS žiada body č. 28 a 29 vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie: 
V zmysle dôvodovej správy sa táto úprava navrhuje z dôvodu zjednotenia časového testu na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť s časovým testom na daňovú uznateľnosť tvorby opravných položiek u pohľadávok. Dovolíme si s týmto tvrdením polemizovať v tom zmysle, že časový test na zvýšenie základu dane o neuhradený záväzok alebo jeho časť je už aj podľa platného znenia zákona zjednotený s časovým testom na odpis pohľadávky, pri ktorej je riziko, že ju dlžník neuhradí. Zjednotenie s tvorbou opravných položiek nie je preto nutné. Prípadný časový nesúlad medzi zvýšením základu dane o neuhradený záväzok a tvorbou opravných položiek sa odstráni v momente, keď sa pohľadávka odpíše, je teda len dočasný. 

Pokiaľ by sa schválila novela zákona v navrhovanom znení, znamenalo by to pre daňovníkov dodatočnú administratívnu záťaž (aj v porovnaní so súčasným stavom), pretože bude potrebné vytvoriť špeciálnu evidenciu záväzkov po splatnosti a sledovať pre každý záväzok: zvýšenie základu dane o 20% v jednom zdaňovacom období (po 360 dňoch), 50% (alebo 30%) v druhom zdaňovacom období (po 720 dní) a 100% (alebo 50%) v treťom zdaňovacom období (po 1080 dňoch). Následne je potrebné pri úhrade zaevidovať zníženie základu dane, pričom pri čiastočnej úhrade sa situácia skomplikuje, napr. ak sa záväzok čiastočne uhradí po viac ako roku od splatnosti a je otázka, či zvýšenie po 720 dňoch o 50% (alebo 30%) počítať z pôvodného záväzku alebo z novej sumy po čiastočnej úrade. 

V prípade, že predmetné ustanovenia nebudú vypustené, navrhujeme preformulovať odsek 27, nakoľko gramatickým výkladom daného ustanovenia je možné dôjsť k záveru, že je základ dane potrebné zvýšiť o 170% nominálnej hodnoty záväzku, ktorý je viac ako 1080 dní po splatnosti, pretože sa základ dane zvýši po 360 dňoch vo výške 20% nominálnej hodnoty, po 720 dňoch vo výške 50% nominálnej hodnoty a po 1080 dňoch vo výške 100%. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
PKS 	Článok I, bod č. 30 
PKS žiada znenie § 18 ods. 1 upraviť takto: 
V § 18 ods. 1 prvá veta znie: „Na zistenie rozdielu podľa § 17 ods. 5 sa použije metóda podľa odseku 2 alebo odseku 3 alebo ich vzájomná kombinácia, alebo iné metódy, ktoré nie sú uvedené v odsekoch 2 a 3, ale len ak sú v súlade s princípom nezávislého vzťahu.“. 
V § 18 ods. 1 sa druhá veta vypúšťa. 

Odôvodnenie: 
Znenie Smernice OECD pre nadnárodné spoločnosti a správu daní zrovnoprávňuje jednotlivé metódy, tým že preferuje princíp voľby najvhodnejšej metódy pre konkrétny prípad. V tomto duchu sa nesie aj komentár k bodu 30 dôvodovej správy. V druhej vete návrhu sa však stanovuje prednosť určitej skupiny metód, čo je v rozpore s uvedeným princípom smernice OECD. 

Otázny je tiež výklad termínu „ak je možné spoľahlivo použiť“, v zmysle kto a ako určuje, čo možno spoľahlivo použiť. Nejasné znenie vedie k právnej neistote daňových subjektov a k priestoru na bezdôvodné šikanovanie daňového subjektu správcom dane. 
Navrhujme preto druhú vetu vypustiť. 
 	Z 	A 	Návrh zákona bol upravený. 	
PKS 	Článok I, bod č. 43 
PKS navrhuje bod č. 43 vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie: 
Zmenou sa zavádza obmedzenie možnosti daňového subjektu na podanie odvolania voči rozhodnutiu správcu dane o určení preddavkov inak. Nakoľko neexistuje dôvod takto obmedzovať práva daňových subjektov oproti súčasnému stavu, navrhujeme tento bod vypustiť. 
 	O 	A 	Návrh zákona upravený.