Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Legislatívny zámer zákona o odpadoch 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	364  / 195 	
Počet vyhodnotených pripomienok	313 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	176  / 104 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	35  / 20 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	102  / 67 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (0o,3z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	22 (12o,10z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	 	 	x 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	27 (2o,25z) 	 	 	 	
31 .	Republiková únia zamestnávateľov 	18 (2o,16z) 	 	 	 	
32 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	11 (2o,9z) 	 	 	 	
33 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
34 .	Klub 500 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
35 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
36 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
37 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
38 .	Verejnosť 	71 (71o,0z) 	 	 	 	
39 .	Zväz obchodu a cestovného ruchu SR 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
40 .	Asociácia výrobcov nealkoholických nápojov a minerálnych vôd na Slovensku 	7 (0o,7z) 	 	 	 	
41 .	Magistrát hlavného mesta SR 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
42 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
43 .	Republiková únia recyklačného priemyslu 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
44 .	Slovenské združenie pre značkové výrobky 	11 (1o,10z) 	 	 	 	
45 .	ENVIDOM – združenie výrobcov elektrospotrebičov pre recykláciu 	6 (1o,5z) 	 	 	 	
46 .	Centrum pre trvalo-udržateľné alternatívy 	10 (1o,9z) 	 	 	 	
47 .	Slovenské priemyselné združenie pre obaly a životné prostredie 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
48 .	SEWA, a.s.  	9 (1o,8z) 	 	 	 	
49 .	Štátny ústav pre kontrolu liečiv 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
50 .	Štátna pokladnica 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
51 .	Asociácia priemyselnej ekológie  	9 (5o,4z) 	 	 	 	
52 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	 	 	x 	 	
53 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
54 .	NATUR-PACK, a.s. 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
55 .	Slovnaft a.s. 	13 (10o,3z) 	 	 	 	
56 .	Asociácia oprávnených organizácií 	11 (0o,11z) 	 	 	 	
57 .	Asociácia podnikateľov v odpadovom hospodárstve 	24 (7o,17z) 	 	 	 	
58 .	ENVI-PAK, a.s. 	12 (0o,12z) 	 	 	 	
59 .	Fórum pre komunikačné technológie 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
60 .	Potravinárska komora Slovenska 	4 (0o,4z) 	 	 	 	
61 .	Priatelia Zeme - SPZ 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	364 (169o,195z) 	0 (0o,0z) 	20 	3 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	bod č. 2.9. Zákazy 
V predloženom materiáli sa v časti Princípy a ciele odpadového hospodárstva (str. 6) uvádza, že „V odpadovom hospodárstve so záväznosťou poradia priorít a s cieľom predchádzania alebo znižovania nepriaznivých vplyvov vzniku odpadu a nakladania s odpadom a znižovania celkových vplyvov využívania zdrojov a zvyšovaním efektívnosti takéhoto využívania sa uplatňuje táto hierarchia odpadového hospodárstva: 
1) predchádzanie vzniku odpadu, 
2) príprava na opätovné použitie, 
3) recyklácia, 
4) iné zhodnocovanie, napríklad energetické zhodnocovanie, 
5) zneškodňovanie.“ 

Naproti tomu však chce predkladateľ zaviesť nové zákazy (bod 2.9 Zákazy, str. 13), a to: 
zákaz: 
• zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
• zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním. 

Vzhľadom nato, že sa nám javí, že ide o rozporuplné a navzájom si odporujúce ustanovenia, odporúčame predkladateľovi zvážiť, či je takýto postup adekvátny a žiaduci s ohľadom na ochranu životného prostredia. Pre prípad, že predkladateľ na navrhovaných sankciách trvá, uvítali by sme relevantné odôvodnenie tohto zámeru. 

 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	Všeobecne 
Predložený návrh je spracovaný spôsobom všeobecným, v jednotlivých inštitútoch nekonkrétne. Jeho posúdenie vyžaduje, že posudzovateľ musí mať dobré znalosti doterajšej zákonnej úpravy a predpisov súvisiacich s odpadmi. Návrh v mnohých častiach iba konštatuje, že navrhovaná úprava sa v niektorých častiach meniť nebude, v iných iba konštatuje, čo sa bude navrhovať bez potrebnejšieho popisu fungovania mechanizmu. 

V časti doložky vplyvov sa konštatuje, že nová úprava nebude mať vplyvy na rozpočet verejnej správy. Táto skutočnosť sa nedá posúdiť, keďže v návrhu nie sú deklarované pôsobnosti a úlohy orgánov verejnej moci, najmä ak ide o také pôsobnosti a úlohy, ktoré doterajšia úprava nepozná. Zákonná úprava sa zásadným spôsobom dotkne orgánov územnej samosprávy, najmä obcí, pričom z doložky nevyplýva ani negatívne ani pozitívne konštatovanie plnenia ich úloh a nereflektuje ani na zmeny v pôsobnosti orgánov štátnej správy v súvislosti s plnením Programu ESSO.  	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
MV SR 	Bod 2.7 
V bode 2.7 v časti týkajúcej sa kompetencií Policajného zboru pokladáme návrh za nedostatočný. Predložený text najmä nedostatočne popisuje pôsobnosti Policajného zboru. Keďže nie sú známe ani avizované aspoň popisne priestupky, ktoré by mali byť v kompetencii Policajného zboru, žiadame tieto skutočnosti doplniť, aby bolo možné posúdiť, či Policajný zbor má takéto priestupky prejednávať. Ďalej nie je jasný postup Policajného zboru, ak priestupok v blokovom konaní neprejedná. Pokiaľ ide o súčinnosť Policajného zboru pri prešetrovaní vecí týkajúcich sa umiestnenia odpadu, je potrebné návrh doplniť, v čom má súčinnosť spočívať.  	O 	A 	Text doplnený v zmysle záverov pracovného rokovania so zástupcami MV SR dňa 11.6.2013. 	
MV SR 	Bod 2.13 
Bod 2.13 odporúčame doplniť o úpravu, akým spôsobom bude ministerstvo určovať spracovateľa odborného posudku (procesné pravidlá).  	O 	ČA 	Veta o určovaní spracovateľa odborného posudku vypustená. 	
MV SR 	Bod 2.14 
Bod 2.14 je podľa nášho názoru nedostatočný, najmä pokiaľ ide o vzťah Čl. 2 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky a následné právomoci orgánov verejnej moci voči fyzickým a právnickým osobám. Z tohto ustanovenia nie je ani zrejmé, čo predkladateľ pokladá za zaručenie ochrany osoby vykonávajúcej štátny dozor. Návrh žiadame doplniť.  	O 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
MV SR 	Bod 2.15 
V bode 2.15 žiadame doplniť, že zákon ustanoví horné hranice pokút. Ide o požiadavku zaručenia zákonnosti vo vzťahu k sankcionovaným osobám. Na túto skutočnosť upozorňujeme, že v súčasnosti existujú sankcie vo výškach, ktoré sú nereálne a v praxi sa ani nevykonávajú.  	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Pri vypracovaní návrhu zákona žiadam uplatniť alternatívu, ktorá bude mať pozitívny vplyv na rozpočet verejnej správy. 	Z 	A 	Berieme na vedomie. 	
MF SR 	Všeobecne 
Upozorňujem, že podľa čl. 6 ods. 2 Ústavného zákona č. 493/2011 Z. z. o rozpočtovej zodpovednosti, ak zákon pri úprave pôsobnosti ustanovuje nové úlohy obci alebo vyššiemu územnému celku, štát na ich plnenie súčasne zabezpečí obci alebo vyššiemu územnému celku zodpovedajúce finančné prostriedky. 	Z 	A 	Berieme na vedomie. 	
MF SR 	Všeobecne 
Pri vypracovaní doložky vybraných vplyvov k návrhu zákona žiadam kvantifikovať konkrétne vplyvy podľa jednotlivých rokov, subjektov verejnej správy a zdrojov ich krytia tak, aby bolo zrejmé, či kvantifikované vplyvy predstavujú len zmenu oproti súčasne platnému zákonu alebo sú to celkové vplyvy, ktoré si vyžiada nový zákon a aby nedošlo k nekrytým vplyvom na rozpočet verejnej správy. 	Z 	A 	Presná kvantifikácia bude súčasťou návrhu zákona. 	
MH SR 	legislatívny proces 
Žiadame, aby po dopracovaní legislatívneho zámeru zákona o odpadoch o uplatnené pripomienky bol legislatívny zámer opätovne predložený do medzirezortného pripomienkového konania. 	O 	N 	Nie je dôvod na opätovné predloženie do MPK  	
MH SR 	legislatívny proces 
Pri spracovaní nového zákona o odpadoch na základe legislatívneho zámeru žiadame zohľadniť požiadavky smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu, najmä články 9 – 18 (transponovaná zákonom č. 136/2010 Z. z.), pokiaľ pôjde o stanovenie podmienok prístupu k službe, ktorá je podnikaním fyzickej a právnickej osoby v oblasti odpadov. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
MH SR 	doložka zlučiteľnosti 
Žiadame dopracovať doložku zlučiteľnosti. 

Odôvodnenie: 
V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, čl. 11, ods. 3, druhá veta: „Súčasťou legislatívneho zámeru je doložka zlučiteľnosti tohto zámeru s právom Európskej únie (príloha č. 1).“. 
Doložka zlučiteľnosti je síce obsahom legislatívneho návrhu zákona, ale spracovaný návrh zákona implementáciu do slovenského právneho poriadku podľa nášho názoru nepreberá dostatočne, resp. niektoré opomína, napr. Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ. 
 	Z 	N 	Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy. 	
MH SR 	zhodnotenie vplyvov 
Žiadame dopracovať a kvantifikovať finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a vplyvy na zamestnanosť v súlade s Čl. 11, ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády SR. 
Odôvodnenie: 
Čl. 11, ods. 4 ustanovuje pre legislatívny zámer zákona nasledujúcu povinnosť: (4) Legislatívny zámer obsahuje najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 
Predmetný návrh legislatívneho návrhu zákona o odpadoch obsahuje iba náznak „zhodnotenia finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“. 
 	O 	N 	V legislatívne zámere nie je možné presne kvantifikovať dopady na uvedení sektory, nakoľko nie jedefinitívne stanovený rozsah povinností povinných subjektov; uvedené bude kvantifikované v návrhu zákona. 	
MH SR 	zhodnotenie vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov, je tabuľka v časti 3.2. prázdna, resp. v časti 3.3. je uvedený nový správny poplatok bez stanovenia jeho predpokladanej výšky.  	O 	N 	V legislatívne zámere nie je možné presne kvantifikovať dopady na podnikateľské prostredie, nakoľko nie je definitívne stanovený rozsah povinností povinných subjektov; uvedené bude kvantifikované v návrhu zákona. 	
MH SR 	zhodnotenie vplyvov na podnikateľské prostredie 
Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie (najmä na recyklačný priemysel) a kvantifikovať výšku nákladov a prínosov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 	Z 	N 	V legislatívne zámere nie je možné presne kvantifikovať dopady na podnikateľské prostredie, nakoľko nie je definitívne stanovený rozsah povinností povinných subjektov; uvedené bude kvantifikované v návrhu zákona. 
Rozpor pretrváva. 	
MH SR 	zhodnotenie vplyvov 
V tabuľke A.3. časti 3.1. sú nesprávne uvedené subjekty, ktoré budú predkladaným návrhom ovplyvnené. V tabuľke sa uvádza, že ide o existujúce, príp. novo vzniknuté kolektívne organizácie, ktorých je v súčasnosti asi 30. Princíp rozšírenej zodpovednosti sa však uplatňuje so zachovaním zodpovednosti výrobcov bez ohľadu na to, či si svoje povinnosti zabezpečujú individuálne, alebo ich prenášajú na kolektívne systémy. V skutočnosti sa jedná o desaťtisíce subjektov, ktorých sa definícia výrobcu alebo dovozcu týka, vrátane sféry maloobchodu, veľkoobchodu a služieb. 
Žiadame prepracovať časť tabuľky A.3. – 3.1. tak aby bola zohľadnená skutočná zodpovednosť výrobcov a kvantifikovať počet subjektov – výrobcov, ktorých sa navrhovaná zmena zákona dotkne. Ide o existujúcich výrobcov zapísaných v registroch pre obaly, elektrozariadenia alebo batérie, mnoho subjektov, ktoré si svoje povinnosti zatiaľ neplnia a ďalších subjektov, ktoré uvádzajú na trh výrobky končiace v komunálnom odpade. 	O 	N 	Tabuľka bude dôsledne vypracovaná k návrhu zákona. 	
MH SR 	časť A, kapitola 4 
Žiadame, aby Ministerstvo životného prostredia SR stanovilo, akým spôsobom sa zabezpečí splnenie cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade, a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa tak, ako to požaduje Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EP a Rady 2008/98/ES. 

Odôvodnenie: 
V bode č. 4 legislatívneho zámeru je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Nie je teda jasné, či budú povinnosťami zaťažené iba povinné osoby pre obaly, alebo aj výrobcovia a dovozcovia neobalových komodít, ktoré sú súčasťou triedeného zberu komunálneho odpadu. 	O 	N 	Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy.  	
MH SR 	časť B, kapitola 2.5 
Žiadame definovať „štandardný európsky systém rozšírenej zodpovednosti“. Žiadame, aby systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov bol založený na princípe vlastníctva odpadu povinnou osobou, ktorá je výrobcom alebo dovozcom výrobku alebo obalu po tom, čo sa tento výrobok alebo obal stane odpadom – tzv. nemecký alebo rakúsky systém. 
Z viacerých ustanovení zákona je zrejmé, že predkladateľ nemá jasno v definícii pojmu rozšírená zodpovednosť výrobcov, nakoľko v bode 2.7 uvádza, že zodpovednosť za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu, vrátane finančnej zodpovednosti, budú mať výrobcovia prostredníctvom kolektívnych organizácií a v bode 2.8 predpokladá, že miestny poplatok za odpad bude zahŕňať aj separovaný zber odpadov. 

Odôvodnenie: 
Žiadame uplatnenie princípu rozšírenej zodpovednosti na všetky odpadové komodity rovnako a bez zvýhodňovania vybraných výrobcov. Rozšírenú zodpovednosť výrobcov definuje článok 8 smernice 2008/98/ES o odpade, pričom smernica nepozná delenie na fyzickú, ekonomickú alebo inú kategóriu rozšírenej zodpovednosti. Legislatívny zámer musí vychádzať z inštitútov definovaných smernicami, a nie z účelovo vytvorených definícií. Rozšírená zodpovednosť výrobcov je mimoriadne nákladný systém, ktorý bude výrobcov a dovozcov stáť desiatky miliónov eur, preto je nevyhnutné dopredu vedieť, o akom systéme MŽP SR uvažuje. 
 	O 	N 	Nie je možné zachovať kontinuálne vlastníctvo výrobku počas jeho celého cyklu .  	
MH SR 	časť B, kapitola 2.5 
Žiadame definovať pojem rozšírená zodpovednosť výrobcov v súlade s platným právom EÚ a určenie vlastníkov odpadu z týchto výrobkov. 

Odôvodnenie: 
Návrh vo svojich jednotlivých častiach prenáša zodpovednosť za odpad na tzv. výrobcov. Chýba však presná definícia, čo rozšírená zodpovednosť znamená a ako sa bude uplatňovať v praxi. Vzhľadom na údaje uvedené v doložke vplyvov sa predpokladá negatívny 
vplyv návrhu na podnikateľské prostredie. Ak teda dôjde k výraznému zaťaženiu podnikateľov – výrobcov novými nákladmi, je potrebné presne stanoviť, ako bude systém fungovať a aká bude výška týchto nákladov. 
Z návrhu rovnako nie je jasné, ako sa výrobcovia postarajú o všetok vytriedený odpad, keďže sa v návrhu zodpovednosť prenáša iba na výrobcov obalov, ktoré tvoria iba zanedbateľnú časť separovaného zberu. 
Najviac odpadu sa vytriedi a zrecykluje v štátoch EÚ, kde je systém založený na plnej zodpovednosti a vlastníctve odpadu výrobcami. V tomto prípade dochádza ku skutočnému prevzatiu zodpovednosti od obcí a miest. Iba financovanie nákladov tretích strán navrhovaný systém predraží a nadmerne zaťaží podnikateľov. 
 	Z 	A 	Vysvetlené, rozpor odstránený dňa 14.6.2013. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.6 
Žiadame stanoviť konkrétne povinnosti pre výrobcov, ktoré budú vychádzať z cieľov stanovených príslušnými smernicami, rovnako ako z analýzy súčasného stavu odpadového hospodárstva a budú platné pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob, akým si povinnosti zabezpečujú. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná autorizácia kolektívnych organizácií vychádza z nepochopenia princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a zakladá nerovnoprávne postavenie povinných osôb, ktorí si plnia svoje povinnosti kolektívne alebo individuálne alebo prostredníctvom sprostredkovateľa. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to, či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu. Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez zvýhodňovania výrobcov plniacich si svoje povinnosti individuálne alebo ďalšieho znevýhodňovania kolektívnych organizácií. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky v kapitole 2.5 a 2.6.  	
MH SR 	časť B, kapitola 2.6 
Žiadame definovať podmienky autorizácie aj pre výrobcov, ktorí si plnia svoje povinnosti individuálne. 

Odôvodnenie: 
Návrh určuje podmienky pre autorizáciu kolektívnych systémov, ale nerieši, akým spôsobom bude zabezpečená kontrola výrobcov, ktorí si plnia povinnosti individuálne. Vzhľadom na to, že európske právo ukladá povinnosti výrobcom, a nie kolektívnym organizáciám, je potrebné stanoviť podmienky práve pre samotných výrobcov. 
 	O 	N 	Pre individuálne plnenie nebude vyžadovaná autorizácia, ale bude vyžadované splnenie technických podmienok ako pri kolektívnom plnení.  	
MH SR 	časť B, kapitola 2.1 
Žiadame, aby sa MŽP SR prihlásilo k podpore energetického zhodnocovania odpadov ako náhrady za skládkovanie odpadov, ktoré nie je možné alebo ekonomické materiálovo zhodnotiť. V tomto kontexte je potrebné stanoviť presné podmienky možného odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva. 

Odôvodnenie: 
Slovenská republika väčšinu odpadu skládkuje. Aby bolo možné odkloniť skutočne podstatné objemy odpadu zo skládok odpadu, je potrebné investovať aj do zariadení na jeho energetické zhodnotenie. Zároveň týmto krokom SR prispieva k zvýšeniu energetickej nezávislosti a využitia čo možno najväčšieho množstva odpadu na území vlastného štátu. 
 	Z 	A 	MŽP SR bude v texte deklarovat podporu energetického zhodnocovania. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.9 
Žiadame zrušiť zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 

Odôvodnenie: 
Problémom nie je iba vykrádanie kovového odpadu fyzickými osobami, ale vykrádanie všetkých druhov odpadu s pozitívnou hodnotou na trhu. Teda aj vykrádanie kontajnerov na triedený zber. Zákaz výkupu kovov podstatu problému nerieši. Je potrebné ustanoviť trestnoprávnu zodpovednosť osôb, ktoré predávajú kradnutý odpad a zabezpečiť kontroly. Okrem toho uvedený návrh zasahuje do podnikania zberní odpadu a môže prispieť k ich likvidácii. 
 	Z 	N 	MŽP SR trvá na zavedení a opodstatnenosti zákazu výkupu farebných kovov. 

Rozpor pretrváva. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.13 
Žiadame vypustiť povinnosť, aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. 

Odôvodnenie: 
Uvedený návrh zasahuje do práva na výber spracovateľa odborného posudku na trhu. Cielené určenie spracovateľa posudku bude viesť k netrhovým cenám a podmienkam za spracovanie posudkov. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.6 
Žiadame, aby kolektívna organizácia bola otvorená aj pre prepojenie so zberovými organizáciami, recyklátormi a hospodárskymi subjektmi zabezpečujúcimi zhodnocovanie odpadov. 

Odôvodnenie: 
Podľa vlastného materiálu má dotknutá podnikateľská sféra v odpadovom hospodárstve obavy, že návrh zámeru postupne utlmí a zlikviduje podnikanie v oblasti recyklácie a zhodnocovania odpadov v SR. Už v súčasnej situácii po posledných právnych úpravách v oblasti cezhraničnej prepravy a vývozu odpadov je vidieť badateľný pokles tržieb za vlastné výkony a tovar v sektoroch spracovania odpadov (ďalej 382) a recyklácie (ďalej 383) na úkor rastu tržieb z predaja do zahraničia v sektore zber odpadu (ďalej 381). Konkrétne v roku 2012 tržby z predaja do zahraničia za sektor 381 stúpli oproti roku 2011 o 26 %, pri poklese tržieb z predaja do zahraničia v sektore 382 o 10,5 % (pri poklese celkových tržieb za vlastné výkony a tovar o 22,5 %) a v sektore 383 o 3,9 % (resp. 9,2 %). To bolo sprevádzané v týchto dvoch sektoroch aj poklesom zamestnanosti o 6,5 %, resp. 10,9 %. Tento trend nepovažuje MH SR za prospešný vzhľadom na to, že v oblasti recyklácie a zhodnocovania odpadov existujú v SR kapacity, ktoré je potrebné využiť a tiež by bolo žiaduce podporiť rast pridanej hodnoty na jednotku výrobnej spotreby práve zvyšovaním podielu zhodnocovania odpadov. 
Naším návrhom sa zabezpečí, aby najmä v prípadoch, keď odpady vznikajú z tovarov, ktoré sú na slovenský trh dodávané prevažne z dovozu, a teda dovozcovia sú subjekty napojené na svoje recyklačné závody v krajine pôvodu tovaru, nebol príslušný prúd odpadu vyvezený ako surovina do zahraničných recyklačných a zhodnocovacích závodov. Pritom vzhľadom na nerovnaké a ochranárske podmienky slovenskí spracovatelia nebudú môcť nakúpiť túto surovinu v zahraničí, čím sa zlikviduje domáci recyklačný priemysel. To by znamenalo stratu cca 2500 pracovných miest v sektoroch spracovania odpadov a ich recyklácie. 
 	O 	N 	Majetkové alebo riadiaca účasť zberovej spoločnosti, spracovateľa alebo recyklátora v spoločnosti združujúcej výrobcov/dovozcov zakladá riziko obmedzovania hospodárskej súťaže možným protežovaním vlastných spoločností, resp. systémov, z dôvodu zabezpečenia využívania vlastných kapacít, bez ohľadu na ekonomickú stránku plnenia stanovených limitov.  	
MH SR 	rozšírenie legislatívneho zámeru 
Navrhujeme, aby aj obce do 5000 obyvateľov mali povinnosť vykonávať POH. 

Odôvodnenie: 
Obcí do 5000 obyvateľov je na Slovensku asi 95 %. To môže spôsobiť únik podstatnej časti odpadov. Navrhujeme, aby každá obec vykonávala POH, pretože obec do 5000 obyvateľov je schopná vytvoriť také množstvo odpadov ako väčší podnik. 
 	O 	ČA 	MŽP SR upraví povinnosť vypracovať POH obce pre obce s počtom obyvatľov do 1000. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.7 
Žiadame zjednotiť povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií voči samospráve tak, aby bol zabezpečený triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov. 

Odôvodnenie: 
To bude možné iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly a odpady za rovnakých podmienok, na vlastné náklady a prostredníctvom zberových systémov, ktoré si sami ako vlastníci odpadu vyberú. 
 	Z 	A 	Text doplnený v zmylse pripomienky. 
Rozpor odstránený dňa14.6.2013. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.4 
Žiadame, aby bolo zabezpečené, že recyklačný fond zanikne až po vysporiadaní všetkých svojich záväzkov 

Odôvodnenie: 
Keďže ide o značné prostriedky, ktoré sa vo fonde sústredili, mali by sa využiť v súlade s podmienkami, za akých boli do fondu vkladané. 
 	Z 	N 	Rozpor pretrváva. 	
MH SR 	časť B, kapitola 2.6 
Žiadame, aby sa v podmienkach autorizácie kolektívnych organizácií zabezpečilo, že o nej bude rozhodovať MŽP SR v spolupráci s MH SR. 

Odôvodnenie: 
Je dôležité, aby sa pri autorizácii prihliadalo na konkurencieschopnosť slovenského hospodárstva s využitím potenciálu zhodnocovania odpadov v priemyselnej výrobe. 
 	Z 	A 	Proces autorizácie bude podliehať správnemu konaniu vzhľadom na značný dosah rozhodnutia ako aj na právnu istotu žiadateľa. Bude zriadená expertná skupina na vypracovanie podkladov v ktorej bude aj zástupca MH SR. 
Rozpor odstránený. 	
MH SR 	legislatívny proces 
Žiadame, aby na vypracovanie paragrafového znenia zákona bola ustanovená širšia pracovná skupina, v ktorej by boli zastúpené reprezentatívne združenia podnikateľov, ako aj MH SR. 

Odôvodnenie: 
Ak sa dosiahne konsenzus v rámci tejto skupiny, je predpoklad, že bude zákon lepšie priechodný v rámci MPK. 
 	Z 	N 	Rozpor odstránený dňa 14.6.2013. 	
MDVaRR SR 	K časti A., bod 1 
V predposlednom odseku v názve smernice odporúčame za číslo smernice „2008/98/ES“ vložiť slová „z 19. novembra 2008“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti A., bod 1 
V predposlednom odseku odporúčame dátum „10.12.2010“ nahradiť dátumom „12. decembra 2010“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti A., bod 2 
V druhom odseku odporúčame slová „smernice 2008/98/ES o odpade a o zrušení viacerých smerníc“ nahradiť zavedenou legislatívnou skratkou „rámcovej smernice o odpade“. Uvedenou legislatívnou skratkou odporúčame nahradiť aj slová „smernica č. 2008/98/ES“ v časti B. Navrhovaná úprava, 2.11 predposledná veta. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.3 
V druhej vete odporúčame skratku „EMAS“ nahradiť slovami „environmentálneho manažérstva a auditov (EMAS)“, resp. iným primeraným textom. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.7 
V predposlednom odseku odporúčame vypustiť slová „obce. Pričom bude preferovaný vznik a prevádzka jedného zberného dvora pre viaceré“ z dôvodu duality. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.13 
Na konci odporúčame primerane ukončiť vetu. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.15 
V prvej vete za slovom „dolné“ odporúčame vložiť slová „a horné“, resp. odporúčame zvážiť vypustenie slova „dolné“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.16, bod 1 
Na konci (za čiarkou) odporúčame doplniť chýbajúci text. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.16, bod 2 
Na konci odporúčame primerane ukončiť vetu (pre pojem „miestny poplatok za komunálny odpad a drobný stavebný odpad“ je zavedená legislatívna skratka „miestny poplatok“). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.16, bod 4 
V názve novely za slovami „o poplatkoch“ odporúčame vložiť slová „za uloženie odpadov“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.16, bod 5 
V názve novely odporúčame názov fondu napísať s veľkým začiatočným písmenom. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K časti B., diel 2.16 
Odporúčame doplniť textáciu o nutnosť novelizácie zákona č. 725/2004 Z. z. o podmienkach prevádzky vozidiel v premávke na pozemných komunikáciách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorý obsahuje ustanovenia o potvrdení o zaplatení príspevku do Recyklačného fondu za vyrobené vozidlo [§ 14ods. 10 písm. d)] a o potvrdení o zaplatení príspevku do Recyklačného fondu za dovezené vozidlo [§16a ods. 2 písm. a) bod 5. a písm. b) bod 7. a § 16b ods. 8 písm. k)]. 	O 	N 	Nie je potrebná úpprava. 	
MDVaRR SR 	K prílohe č. 2 
Za označením smernice „2011/65/EÚ“ odporúčame slová „o obmedzení používania určitých nebezpečných látok v EEZ, ktorou bola novelizovaná Smernica č. 2002/95/ES“ nahradiť slovami „z 8. júna 2011 o obmedzovaní používania určitých nebezpečných látok v elektrických a elektronických zariadeniach (prepracované znenie)“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K prílohe č. 2 
Označenie smernice „1992/112/EHS“ odporúčame nahradiť označením „92/112/EHS“. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 1 prvý odsek 
V názve zákona č. 238/1991 je potrebné nahradiť označenie Zbierky zákonov "Z. z." označním "Zb.". 
Ide o platné označovanie publikačného zdroja pri právnych predpisoch publikovaných v Zbierke zákonov pred účinnosťou zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 1/1993 Z.z.o Zbierke zákonov Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 1 štvrtý odsek 
V prvej vete je potrebné vypustiť slovo "o odpadoch", vzhľadom na zavedenie legislatívnej skratky pre zákon č. 223/2001 Z.z. v druhom odseku tohto bodu. Odporúčame dôsledné používanie legislatívnej skratky aj v nasledujúcom texte legislatívneho zámeru, napr.v tretej vete tohto odseku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 1 piaty odsek 
V prvej vete je potrebné za slovo "smerníc" a slovo "smernicami" doplniť slová "Európskej únie", aby bolo jednoznačne určené, o ktorý druh právnej normy ide. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 1 šiesty odsek 
V názve smernice je potrebné za číslom smernice vložiť dátum publikácie "z 19. novembra 2008" podľa bodu 6 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky a opraviť transpozičný termín "12.12.2010". 
V poslednej vete odporúčame nahradiť predložku "pod" slovom "zákonom" a doplniť úplný názov zákona č. 343/2012 Z.z., nakoľko sa v texte legislatívneho zámeru používa po prvý krat. Odporúčame zaviesť pre tento zákon legislatívnu skratku "(ďalej len "zákon č. 343/2012 Z.z.")", kedže sa názov zákona používa v nasledujúcom odseku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 1 siedmy odsek 
Odporúčame namiesto úplného názvu zákona č. 343/2012 Z.z. použiť legislatívnu skratku zavedenú v zmysle našej pripomienky k šiestemu odseku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 2 druhý odsek 
Je potrebné opraviť počet novelizácií zákona č. 223/2001 Z.z. Z "27" na "25", vzhľadom na skutočnosť že zákon bol doteraz novelizovaný zákonom č. 553/2001 Z. z., zákonom č. 96/2002 Z. z., zákonom č. 261/2002 Z. z., zákonom č. 393/2002 Z. z., zákonom č. 529/2002 Z. z., zákonom č. 188/2003 Z. z., zákonom č. 245/2003 Z. z., zákonom č. 525/2003 Z. z., zákonom č. 24/2004 Z. z., zákonom č. 443/2004 Z. z., zákonom č. 587/2004 Z. z., zákonom č. 733/2004 Z. z., zákonom č. 479/2005 Z. z., zákonom č. 532/2005 Z. z., zákonom č. 571/2005 Z. z., zákonom č. 127/2006 Z. z., zákonom č. 514/2008 Z. z., zákonom č. 515/2008 Z. z., zákonom č. 519/2008 Z. z., zákonom č. 160/2009 Z. z., zákonom č. 386/2009 Z. z., zákonom č. 119/2010 Z. z., zákonom č. 145/2010 Z. z., zákonom č. 258/2011 Z. z. a zákonom č. 343/2012 Z. z. 

Názov smernice 2008/98/ES je potrebné nahradiť legislatívnou skratkou "rámcovej smernica o odpade" zavedenou v časti A bod 1 šiesty odsek. 

Odporúčame vo vete „V dôsledku týchto čiastkový zmien si niektoré ustanovenia začali protirečiť resp. niektoré stratili svoje opodstatnenie a pri zavádzaní nových povinností sa opomenul sankčný paragraf.“ správne vyskloňovať prídavné meno čiastkový. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 2 desiaty odsek 
Na konci názvu zákona č. 119/2010 Z.z. je potrebné za slová " v znení neskorších predpisov" doplniť slová " v znení neskorších predpisov". Uvedený predpis už v názve obsahuje slová " v znení neskorších predpisov", ktoré sú súčasťou názvu a existenciu novelizácie predpisu je potrebné vyjadriť dodatkom za názvom predpisu v znení " v znení neskorších predpisov". 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 3 druhý odsek 
V názve smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES na konci je potrebné doplniť čiarku a slová " ktorou sa zrušuje smernica 91/157/EHS" a v názve smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ na konci je potrebné doplniť slová "(OEEZ) (prepracované znenie)". 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť A bod 4 štvrtý odsek 
V prvej zarážke v názve smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚje potrebné na konci doplniť slová "(OEEZ) (prepracované znenie)". 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť B bod 2.11 
Je potrebné použiť zavedenú legislatívnu skratku "rámcová smernica o odpade" pre smernicu Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES a doplniť úplný názov "smernice rady 1999/31/ES z 26. apríla 1999 o skládkach odpadov" 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť B bod 2.13 
Z jazykového hľadiska je potrebné doplniťv poslednej vete na konci bodku. 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	časť B bod 2.16 príloha č. 2 
V prílohe č. 2 nemá názov nariadenia znieť „Nariadenia Komisie (EÚ) č. 1179/2012 z 10. decembra 2012, ktorým sa ustanovujú kritéria umožňujúce určiť, kedy drvené sklo prestáva byť odpadom podľa smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES (Ú. v. EÚ L 337, 11.12.2012)“, ale "Nariadenie..." a kritériá s dlhým á na konci slova. Rovnako odporúčame zmeniť slovo "Nariadenia" na "Nariadenie" v názvoch ďalších relevantných uvádzaných európskych predpisov. 	O 	A 	 	
MZ SR 	K písmenu B. Navrhovaná úprava - bodu 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov. 
Upozorňujeme na absenciu právnej úpravy nakladania s odpadmi humánnych liekov, veterinárnych liekov, zdravotníckych pomôcok, špeciálneho zdravotníckeho materiálu a dietetických potravín. 

Odôvodnenie: 
Z predloženého návrhu nie je zrejmé, či sa bude uplatňovať rozšírená zodpovednosť výrobcov aj na výrobcov resp. dovozcov humánnych liekov a veterinárnych liekov a podobne. 

Túto pripomienku považujte za zásadnú. 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, problematika humánnych liekov , veterinárnych liekov, zdravotníckych pomôcok, špeciálneho zdravotníckeho materiálu a dietetických potravín nie je riešená osobitne ani v Rámcovej smernici o odpade. 
MZ SR odstupuje od zásadnej pripomienky. 	
MZ SR 	K písmenu B. Navrhovaná úprava - bodu 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám. 
Upozorňujeme na absenciu právnej úpravy nakladania s odpadmi humánnych liekov, veterinárnych liekov, zdravotníckych pomôcok, špeciálneho zdravotníckeho materiálu a dietetických potravín. 

Odôvodnenie: 
Z predloženého návrhu nie je zrejmé, či bude povinná autorizácia kolektívnym organizáciám zavedená aj na odpady z humánnych liekov a veterinárnych liekov a podobne. 

Túto pripomienku považujte za zásadnú. 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, problematika humánnych liekov , veterinárnych liekov, zdravotníckych pomôcok, špeciálneho zdravotníckeho materiálu a dietetických potravín nie je riešená osobitne ani v Rámcovej smernici o odpade. 
MZ SR odstupuje od zásadnej pripomienky. 	
MZ SR 	K písmenu B. Navrhovaná úprava - bodu 2.9 Zákazy. 
Žiadame text „zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa len na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu“ nahradiť textom „infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti sa zakazuje: 
a) zhodnocovať činnosťami podľa položiek R2 až R11 podľa prílohy č. 2 a 
b) zneškodňovať činnosťami podľa položiek D1 až D7 a D12 podľa prílohy č. 3“. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s tým, aby sa zákaz zhodnocovania vzťahoval na odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti. V hierarchii odpadového hospodárstva podľa smernice 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení (ďalej len „smernica 2008/98/ES“) je zhodnocovanie odpadu umiestnené pred zneškodňovaním, pričom od tejto hierarchie je možné odkloniť sa „iba pre určité prúdy odpadov v prípade, ak je odôvodnenými úvahami zaručená a preukázaná vyššia ochrana životného prostredia a lepší environmentálny výsledok ...“. 
Zhodnocovanie odpadu je „akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je využitie odpadu za účelom nahradiť iné materiály vo výrobnej činnosti alebo v širšom hospodárstve“. Pre infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti neprichádzajú do úvahy činnosti R2 až R11. Nenamietame proti zhodnocovaniu infekčného odpadu zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti podľa položiek R1, R12 a R13 prílohy č. 1 „Zhodnocovanie odpadov“. 

Túto pripomienku považujte za zásadnú. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, text bude úplne vypustený. Bude zachovaný súčasný stav. 	
MZ SR 	K písmenu B. Navrhovaná úprava - bodu 2.9 Zákazy.  
Žiadame text „zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním“ nahradiť textom „zákaz zneškodňovať infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti skládkovaním; tento zákaz sa nevzťahuje na skládkovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ktorý bol upravený z infekčného na neinfekčný“. 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s návrhom, podľa ktorého by odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti mohol byť zneškodňovaný len spaľovaním. V súvislosti s navrhovaným zákazom upozorňujeme na veľmi širokú definíciu zneškodňovania odpadu podľa § 2 ods. 7, podľa ktorej je zneškodňovanie odpadu „taká činnosť, ktorá nie je zhodnocovaním, aj vtedy ak je druhotným výsledkom činnosti spätné získanie látok alebo energie. 

Vzhľadom na túto definíciu zneškodňovania odpadu zahŕňajúcu veľký rozsah činností pokladáme za neprípustné ustanoviť takú formuláciu zákazu, ktorú navrhuje rezort životného prostredia. Dokonca aj v prípade zúženia predmetu zákazu zneškodňovania odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti iným spôsobom ako spaľovaním výlučne na infekčný odpad by nebolo možné infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti napríklad upravovať, skladovať alebo v súvislosti s jeho zneškodňovaním vykonávať ďalšie potrebné činnosti. Preto požadujeme okrem špecifikácie odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na infekčný umožniť všetky spôsoby zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti okrem tých, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo zdravie ľudí, žiadame preto taxatívne ustanoviť len zákaz určitých neprípustných činností zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti – ide o zákaz týchto ôsmich konkrétnych činností z činností uvedených v prílohe č. 3 „Zneškodňovanie odpadov“: zákaz skládkovania, úpravy pôdnymi procesmi, hĺbkovej injektáže, ukladania do povrchových nádrží (napr. do jám, rybníkov alebo lagún atď.), špeciálne vybudovaných skládok odpadov, trvalého uloženia (napríklad umiestnenia kontajnerov v baniach), vypúšťanie a vhadzovanie do vodného recipienta okrem morí a oceánov a vypúšťanie a vhadzovanie do morí a oceánov vrátane uloženia na morské dno. 

V rámci zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti nie je z hľadiska ochrany zdravia ľudí a životného prostredia dôvod zakazovať ostatné činnosti. Týmto spôsobom sa docieli ochrana zdravia ľudí a životného prostredia a súčasne sa v rámci zneškodňovania umožní potrebné nakladanie s infekčným odpadom zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti (napríklad jeho odoberanie, úprava z infekčného na neinfekčný a jeho následne mechanické spracovanie na zmenšenie objemu a zabránenie rozpoznateľnosti odpadu, skladovanie...). Požiadavka je v súlade s článkom 12 smernice 2008/98/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade, keď nedošlo k zhodnocovaniu v súlade s článkom 10 ods. 1 uvedenej smernice, odpad podrobil bezpečným činnostiam zneškodňovania, ktoré spĺňajú ustanovenia článku 13 uvedenej smernice o ochrane zdravia ľudí a životného prostredia. Podľa článku 13 smernice 2008/98/ES členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa nakladanie s odpadom vykonávalo bez ohrozovania zdravia ľudí a poškodzovania životného prostredia. 

Čo sa týka neinfekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pokladáme za nevyhnutné umožniť všetky spôsoby jeho zneškodňovania (vrátane skládkovania). Táto požiadavka sa vzťahuje aj na pôvodne infekčný odpad, ktorý bol upravený na neinfekčný (napr. sterilizáciou v autokláve a jeho následné mechanické spracovanie). 

Infekčný odpad zo zdravotníckych zariadení sa v súčasnosti v Slovenskej republike spracováva nielen spaľovacími technológiami, ale aj nespaľovacími technológiami, čo je v súlade s politikou Európskej únie v tejto oblasti. Infekčný zdravotnícky odpad v krajinách Európskej únie sa upravuje BAT technológiami, t. j. environmentálne najprijateľnejšími nespaľovacími technológiami. Nespaľovacia forma zneškodňovania alebo úpravy infekčného odpadu zo zdravotníctva a veterinárneho lekárstva je obvyklá vo viacerých krajinách Európskej únie, napríklad vo Francúzsku, Maďarsku, Španielsku a iných krajinách. 

Spaľovne nemocničných odpadov emitujú do ovzdušia množstvo polutantov vrátane dioxínov a furánov, ťažkých kovov (napríklad olovo, ortuť alebo kadmium), jemné prachové čiastočky, chlorovodík, oxid siričitý, oxid uhoľnatý, oxidy du¬síka a mnohé ďalšie znečisťujúce látky). Tieto emisie majú vážne negatívne dôsledky na zdravie zamestnancov spaľovní, verejnosti a aj na životné prostredie. Vzhľadom na tieto skutočnosti by nemalo byť spaľovanie nemocničných odpadov vo všeobecnosti doporučeným a preferovaným spôsobom nakladania s nemocničným odpadom. 

Spaľovanie odpadu možno tiež považovať za jeden z najdrahších spôsobov zneškodňovania odpadu, berúc do úvahy investičné a prevádzkové náklady. Oproti tomu prevádzkovanie nespaľovacích zariadení na úpravu infekčného zdravotníckeho odpadu je v porovnaní so spaľovacími zariadeniami oveľa lacnejšie. Vo vzťahu k prevádzke zdravotníckych zariadení otázka finančných nákladov hrá podstatnú rolu. Tam, kde je to možné, treba uprednostniť menej nákladný spôsob zneškodňovania odpadu. V súčasnosti nie je vykonaná analýza rozsahu poplatkov za spaľovanie celého objemu zdravotníckych odpadov, ktoré by museli zdravotnícke zariadenia hradiť za takýto typ zneškodňovania odpadov v porovnaní s existujúcimi nákladmi, resp. poplatkami za nespaľovacie technológie. 

Na Slovensku existujú dve spaľovne na komunálny odpad a tri na nebezpečný odpad. V prípade zneškodňovania všetkého zdravotníckeho odpadu len spaľovaním je otázne, či uvedené tri spaľovne budú mať na tento účel dostatok kapacity. 

Spaľovne nie sú v tejto súvislosti preferované ani v Európskej únii, nakoľko by sa zvýšila environmentálna záťaž prostredia (preukázané vypúšťanie kancerogénnych látok spaľovňami). Zastávame názor, že nový návrh zákona o odpadoch nie je v súlade s právom a zvyklosťami krajín Európskej únie, keďže vyslovene zakazuje zhodnocovanie a zneškodňovanie iným spôsobom ako spaľovaním (vrátane skládkovania) akéhokoľvek odpadu zo zdravotníctva. 

Zneškodňovanie akéhokoľvek zdravotníckeho odpadu len spaľovaním nie je v súlade s predpismi Európskej únie o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a pred spaľovaním uprednostňujú iné technológie šetriace životné prostredie. Domnievame sa, že návrh zákona je v rozpore s odsekom 6 preambuly smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení, podľa ktorého „prvoradým cieľom každej politiky v oblasti odpadov by mala byť minimalizácia negatívnych účinkov tvorby a nakladania s odpadmi na zdravie ľudí a životné prostredie“. 

V praxi sa však vykonáva nielen spaľovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ale aj jeho úprava. Po predchádzajúcej úprave, ktorou sa dosiahne odstránenie infekčnosti odpadov zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti a jeho mechanického spracovania prichádzajú do úvahy aj iné spôsoby zneškodňovania takýchto odpadov (teda aj ich skládkovanie). 

Ak návrh zakazuje zneškodňovať odpad zo zdravotnej a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, tak do budúcnosti týmto ustanovením zakazuje akokoľvek inak vytvoriť zariadenia na zhodnocovanie odpadov zo zdravotnej a veterinárnej starostlivosti na Slovensku ani za pomoci čerpania dotácií z EÚ. Zneškodňovať zdravotnícky odpad len spaľovaním nie je v súlade s predpismi EÚ o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a uprednostňujú iné technológie. 

V návrhu zámeru chýba dostatočné odôvodnenie voľby metódy nakladania s odpadmi, vôbec nie je odôvodnené prečo sa zvolilo veľmi reštriktívne opatrenie spaľovaním oproti možnostiam, ktoré ponúka smernica č. 2008/98 ES o odpade. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade, členské štáty by mali podporovať používanie recyklovaných materiálov (ako aj napríklad zhodnotený papier) v súlade s odpadovou hierarchiou a s cieľom vytvorenia recyklujúcej spoločnosti a v prípadoch, ak je to možné, by nemali podporovať ukladanie takýchto recyklovaných materiálov na skládky alebo ich spaľovanie. Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade hierarchia odpadového hospodárstva vo všeobecnosti ustanovuje poradie priorít toho, čo predstavuje v právnych predpisoch o odpadoch a politike odpadového hospodárstva z celkového hľadiska najlepšiu environmentálnu voľbu, aj keď odklonenie sa od nej môže byť potrebné v prípade špecifických prúdov odpadov, ak je to odôvodnené okrem iného technickou uskutočniteľnosťou, ekonomickou životaschopnosťou a ochranou životného prostredia. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade v rámci hierarchie odpadového hospodárstva: 
V právnych predpisoch a politikách, ktoré sa týkajú predchádzania vzniku odpadu a nakladania s odpadom, sa ako poradie priorít uplatňuje táto hierarchia odpadového hospodárstva: 
a) predchádzanie vzniku, 
b) príprava na opätovné použitie, 
c) recyklácia, 
d) iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie, 
e) zneškodňovanie. 

Pri uplatňovaní uvedenej hierarchie odpadového hospodárstva prijmú členské štáty opatrenia na podporu možností, ktoré poskytujú najlepší celkový environmentálny výsledok. To si môže vyžadovať odklon určitých odpadových tokov od hierarchie, ak je to odôvodnené úvahami o životnom cykle vo vzťahu k celkovým vplyvom vzniku a nakladania s takýmto odpadom. Členské štáty zabezpečia, aby bol rozvoj právnych predpisov a politiky v oblasti odpadov plne transparentným procesom v duchu existujúcich vnútroštátnych pravidiel o konzultovaní a zapojení občanov a iných zúčastnených strán. 

Túto pripomienku považujte za zásadnú. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, text bude vypustený. Bude zachovaný súčasný stav. 	
PMÚ SR 	bodu 2.6. Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám 
Autorizácia kolektívnych organizácií má zabezpečiť spoločné pokrytie celého územia Slovenskej republiky, resp. stanovený podiel pre jednotlivú kolektívnu organizáciu a zabezpečenie nakladania s celkovým množstvom vyzbieraného odpadu. V prípade elektroodpadov a odpadov z použitých batérií a akumulátorov sa vyžaduje 100% územné pokrytie kolektívnou organizáciou. Uvedená požiadavka 100% pokrytia územia kolektívnou organizáciou vytvára bariéru vstupu na trh a zabraňuje rozvoju konkurencie medzi kolektívnymi organizáciami (napr. na regionálnych úrovniach). 	O 	N 	100 % pokrytie znamená mať minimálne jedno zberné miesto na úrovni okresu. 	
PMÚ SR 	bodu 2.9 zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa 
Úrad rozumie cieľu predkladaného návrhu, tento však môže negatívne postihnúť aj fyzické osoby, ktorý takýto odpad odovzdávajú do zberu aj z „legálnych zdrojov“. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
ÚJD SR 	k Doložke vybraných vplyvov  
zvážiť vplyv na rozpočet verejnej správy 
Odôvodnenie: návrh zrušenia Recyklačného fondu, a teda zrušenie povinnosti výrobcov a dovozcov platiť príspevok do neho, avizované zmeny právnych predpisov uvedené v bode 2.16 vlastného materiálu: napr. zákon č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch v znení neskorších predpisov (prehodnotenie výšky poplatkov), zákon č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov (podmienky pre výpočet miestneho poplatku za komunálne odpady), zákon č. 587/2004 Z. z. o Environmentálnom fonde a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (podmienky financovania opusteného odpadu), zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v znení neskorších predpisov (registrácia nových autorizácií pre kolektívne organizácie, vydávanie nových súhlasov a súhlasov, ktoré doteraz neboli spoplatňované) 

 	O 	A 	Vplyv na rozpočet verejnej správy bude kvantifikovaný k návrhu zákona. 	
ÚJD SR 	k Predkladacej správe, Doložke zlučiteľnosti a Doložke vybraných vplyvov 
očíslovať strany 
Odôvodnenie: legislatívno – technická požiadavka z Metodického pokynu na prípravu a predkladanie materiálov na rokovanie vlády SR 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
1. V súlade s čl. 11 ods. 4 Legislatívnych pravidiel vlády SR žiadame predkladateľa, aby v legislatívnom zámere uviedol aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. V predloženom návrhu totiž absentuje dopad vo vyššie uvedených sektoroch.  	O 	N 	V legislatívne zámere nie je možné presne kvantifikovať dopady na uvedení sektory, nakoľko nie jedefinitívne stanovený rozsah povinností povinných subjektov; uvedené bude kvantifikované v návrhu zákona. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
2. V súlade s čl. 9 ods. 7 Legislatívnych pravidiel vlády SR žiadame predkladateľa, aby stanovil v návrhu harmonogram legislatívneho procesu, nakoľko v návrhu absentuje. Je potrebné zohľadniť aj transpozičnú lehotu smernice Európskeho parlamentu a Rady 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) (Ú. v. EÚ L 197, 24.7.2012), ktorá je stanovená na 14.2.2014. 	O 	ČA 	Transpozičná lehota uvedená v texte. 
Nie je známe či, harmonogram legislatívneho procesu bude dodržaný, vzhľadom na niektoré nedoriešené otázky.  	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
3. Upozorňujeme, že problematika návrhu je sčasti paralelne riešená návrhom zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2010 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý sa v súčasnosti nachádza v legislatívnom procese. Je potrebné túto skutočnosť v legislatívnom zámere zohľadniť. 
Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2010 Z. z. o odpadoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov reaguje na odôvodnené stanovisko – porušenie č. 2012/2062 zaslané Slovenskej republike Európskou komisiou z dôvodu nevyhovujúcej transpozície smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES zo 6. septembra 2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch, ktorou sa zrušuje smernica 91/157/EHS (Ú. v. EÚ L 266, 26.9.2006) v platnom znení. Túto skutočnosť je potrebné zohľadniť v legislatívnom zámere. 
Súčasne žiadame v legislatívnom zámere uviesť, že Slovenskej republike bolo zaslané aj odôvodnené stanovisko – porušenie č. 2010/2150 z dôvodu nevyhovujúcej transpozície smernice Európskeho Parlamentu A Rady 94/62/ES z 20. decembra 1994 o obaloch a odpadoch z obalov (Mimoriadne vydanie Ú. v. EÚ, kap. 13/ zv. 13) v platnom znení. 
 	O 	N 	Odôvodnené stanovisko k obalom je vyriešené. 
Legislatívny proces novely zákona o odpadoch bude nadväzovať až na schválený legislatívny zámer zákona o odpadoch. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
4. V celom návrhu žiadame predkladateľa citovať právne záväzné akty EÚ v súlade s prílohou č. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR, teda úplný názov a správny publikačný zdroj. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K písm. A bod 2 návrhu: 
Predkladateľ v tejto časti legislatívneho zámeru uvádza, že kolektívne nakladanie s odpadom je v zákone č. 223/2001 výslovne upravené iba pre kolektívne nakladanie s elektroodpadom. 
Upozorňujeme, že návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2010 Z. z. o odpadoch obsahuje ustanovenia, ktoré umožňujú zakladanie kolektívnych organizácií za účelom nakladania aj s iným odpadom ako elektroodpadom – nakladanie s použitými batériami a akumulátormi (konkrétne § 48g návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2010 Z. z. o odpadoch). 
Odporúčame zosúladiť túto problematiku v legislatívnom zámere s vyššie uvedenou pripravovanou novelou zákona č. 223/2001 Z. z. o odpadoch. 
 	O 	ČA 	V texte doplnená absencia úprava kolektívneho nakladanie pre oblasť batérií a akumulátorov.  	
OAP SVL ÚV SR 	K písm. B bod 2.9 návrhu: 
Žiadame predkladateľa, aby uviedol odôvodnenie pre uvedené zákazy, predovšetkým zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby- nepodnikateľa. 
Tento zákaz podnikania, resp. jeho časti, je potrebné odôvodniť aj s ohľadom na základné slobody EÚ, najmä voľný pohyb služieb, keďže zákaz sa bude vzťahovať aj na podnikateľov z iných členských štátov EÚ. 
V legislatívnom zámere je potrebné špecifikovať zhodnotenie finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov a najmä vplyvov na zamestnanosť so zreteľom na tento zákaz, keďže v súčasnosti sú už vybudované zberné dvory, ktoré sú zamerané na výkup kovov a farebných kovov od obyvateľstva. 
 	O 	A 	Odôvodnenie bude súčasťou návrhu zákona. 	
OAP SVL ÚV SR 	K písm. B bod 2.13 návrhu: 
Žiadame bližšie špecifikovať problematiku nedostatkov v oblasti posudkov a najmä popísať zmeny a zrušenia vzťahujúce sa k osvedčeniu o odbornej posudkovej spôsobilosti.  	O 	A 	Bude bližšie upravené v návrhu zákona. 	
OAP SVL ÚV SR 	K prílohe č. 2 návrhu: 
Žiadame uviesť právne záväzné akty EÚ v chronologickom poradí. Zároveň je potrebné citovať tieto právne záväzne akty EÚ v súlade s prílohou č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR (správne publikačné zdroje najmä mimoriadne vydania Ú. v. EÚ, jednotlivé novelizácie netreba uvádzať samostatne ale ako súčasť právne záväzného aktu EÚ, správne názvy a čísla rozhodnutí EÚ, atď.). 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
Žiadame predkladateľa, aby vypracoval doložku zlučiteľnosti v súlade s prílohou čl. 1 k Legislatívnym pravidlám vlády SR nasledovne: 

1. V celej doložke zlučiteľnosti treba vypustiť slová „Európske spoločenstvá“ v príslušnom tvare. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
2. Žiadame zachovať systematiku bodu 3 doložky zlučiteľnosti, teda uvádzať legislatívu v písm. a) a judikatúru pod písm. b). 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
3. V bode 3 doložky zlučiteľnosti v časti primárne právo treba uviesť konkrétny článok Zmluvy o fungovaní EÚ, navrhujeme čl. 191- 193 Zmluvy o fungovaní EÚ. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
4. V bode 3 doložky zlučiteľnosti v časti sekundárne právo treba zachovať delenie na právne záväzné akty pred a po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy a zároveň treba rozdeliť právne záväzné akty po nadobudnutí platnosti Lisabonskej zmluvy na legislatívne a nelegislatívne. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
5. V bode 3 doložky zlučiteľnosti písm. a) v časti sekundárne právo deviata odrážka treba doplniť slovo „vykonávacie“, nakoľko ide o vykonávacie rozhodnutie Komisie (EÚ) č. 854/2011 z 15. decembra 2011, ktorým sa predlžuje obdobie uplatňovania výnimiek, keď môže Rumunsko vzniesť námietky proti preprave určitých druhov odpadu určených na činnosti zhodnotenia do Rumunska v súlade s nariadením Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 1013/2006 o preprave odpadu [oznámené pod číslom K(2011) 9191]. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
6. V bode 4 doložky zlučiteľnosti treba doplniť písm. „b)“ a písm. „b) a c)“ premenovať na „c) a d)“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
7. V bode 4 doložky zlučiteľnosti treba uviesť právne záväzné akty EÚ so správnym publikačným zdrojom v súlade s bodom 6 prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
GP SR 	Všeobecne 
Vítame predložený návrh legislatívneho zámeru, ktorý z vecného hľadiska považujeme za kvalitný koncepčný materiál. Vecne ho však navrhujeme ešte dopracovať tak, aby bol v súlade s čl. 11 odsek 4 prílohy č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, podľa ktorého má legislatívny zámer obsahovať aj „zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“. 	O 	N 	Kvantifikácia bude vyhodnotená až v paragrafovom znení. 	
KOZ SR 	Stanovisko k Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch. 
Legislatívny zámer zákona o odpadoch v definovaní vzťahov medzi subjektmi pôsobiacimi v oblasti zberu a spracovania odpadov diskriminuje niektoré zainteresované hospodárske subjekty. 
KOZ SR vyjadruje obavu, že účelové definovanie kolektívnych organizácií, bez splnenia požiadavky možnosti, aby sa všetky zainteresované hospodárske subjekty a všetky príslušné verejné orgány mohli zúčastňovať na systémoch zberu, spracovania a recyklácie, môže mať za následok likvidáciu domáceho recyklačného priemyslu v SR a stratu tisícov pracovných miest. Zásadné pripomienky KOZ SR preto smerujú predovšetkým k zmene kolektívnych organizácií na organizácie s rovnocennými právami výrobcov, dovozcov a recyklátorov, čo zabezpečí, že s odpadom sa bude nakladať bez možnosti zneužitia ktorýmkoľvek zo zúčastnených hospodárskych subjektov. 

Na základe uvedeného KOZ SR predkladá nasledovné zásadné pripomienky: 

V časti 2.6 žiadame zmeniť spôsob zakladania kolektívnych organizácií, a to tak, aby bola splnená požiadavka možnosti, kedy sa všetky hospodárske subjekty a všetky príslušné verejné orgány môžu zúčastňovať na systémoch zberu, spracovania a recyklácie. Autorizácia musí byť automatická po doložení všetkých požadovaných dokumentov. 
Odôvodnenie: zámer diskriminačne opomenul niektoré zainteresované hospodárske subjekty. KOZ SR vyjadruje obavu, že diskriminačný prístup môže mať za následok likvidáciu domáceho recyklačného priemyslu v SR a stratu tisícov pracovných miest. 
Zásadná pripomienka. 

V časti 2.7 štvrtý odsek ods. 4 preto žiadame upraviť text v druhej vete nasledovne: 
„Pri zbere elektroodpadu z domácností a použitých batérií a akumulátorov bude kolektívna organizácia, tretia strana alebo dovozca, výrobca povinná uzatvoriť zmluvu s obcou a obec bude povinná na základe tejto zmluvy umožniť jej zber na svojom území, na náklady tejto organizácie.“ 
Zásadná pripomienka. 

V časti 2.9 navrhujeme vypustiť tretiu odrážku. 
 	Z 	ČA 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR nie je proti účasti všetkých hospodárskych subjektov na systémoch zberu, spracovania a recyklácie, neakceptuje však ich majetkovú alebo riadiacu účasť v kolektívnej organizácii. 

Rozpor pretrváva 

MŽP SR bude udeľovať autorizáciu na základe splnenia zákonných podmienok v správnom konaní. 
MŽP pripúšťa definovanie „tretej strany“ v návrhu zákona, ktorým sa transponuje smernica 2006/66/ES o batériách a akumulátoroch. Smernica 2012/19/EÚ o odpade z elektrických a elektronických zariadení nedefinuje pojem „tretie strany“ a v článku 12 smernice jednoznačne ukladá povinnosť financovanie zberu, zhodnocovania a spracovania elektoodpadu z domácností výlučne výrobcovi. MŽP SR tiež deklaruje v legislatívnom zámere že nepôjde nad rámec európskej legislatívy. 

Rozpor pretrváva. 	
AZZZ SR 	bod 4. Princípy a ciele odpadového hospodárstva 
Hierarchia odpadového hospodárstva (OH) - pre zefektívnenie hierarchie OH je potrebné stanoviť jasne definované motivačné nástroje a sprísniť sankčné postihy. 
Odôvodnenie: 
Jasne definované motivačné nástroje a prísnejšie sankcie môžu významne zefektívniť predchádzanie vzniku odpadu, prípravu na opätovné použitie, recykláciu a zhodnotenie odpadov. Zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a kovového odpadu bude pôsobiť demotivačne a bude viesť s vysokou pravdepodobnosťou k zvyšovaniu počtu čiernych skládok, ktoré v konečnom dôsledku budú musieť odstraňovať obce. Motivačným nástrojom by mohlo byť napríklad aj zavedenie toľko diskutovaného výkupu PET obalov z nápojov, resp. iných vratných obalov. 	O 	A 	Sankcie budú doplnené do návrhu zákona. 	
AZZZ SR 	bod 2.7 Nakladanie s komunálnym odpadom 
Za zber a ďalšie nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom bude naďalej zodpovedať obec, ktorá na tento účel bude oprávnená vyberať miestny poplatok za komunálny a drobný stavebný odpad od pôvodcu komunálneho odpadu, t.j. od občana. Je potrebné stanoviť jasné pravidlá pre vyrubovanie miestneho poplatku pre podnikateľské subjekty, ktoré pôsobia síce v rámci katastrálneho územia obce, ale majú zmluvne zabezpečené zneškodňovanie komunálneho odpadu u oprávnenej organizácie, ktorá pre ne zabezpečuje komplexné služby v odpadovom hospodárstve. 
Odôvodnenie 
Prax je taká, že oprávnená organizácia, ktorá zmluvne zabezpečuje pre podnikateľský subjekt v katastrálnom území obce okrem iných odpadov aj zneškodňovanie komunálneho odpadu je nútená formálne uzatvoriť zmluvu s obcou, aby mohla odoberať odpad od podnikateľského subjektu. V inom prípade sa uzatvárajú s obcou rôzne typy dohôd o tom, že podnikateľský subjekt si zabezpečuje zneškodňovanie komunálneho odpadu iným spôsobom a nie cez obec. Takisto sa stáva, že napriek tomu, že obci nevznikajú žiadne náklady na zneškodňovanie odpadu od takéhoto podnikateľského subjektu, obec vyrúbi miestny poplatok na počet zamestnancov tohto podnikateľského subjektu, ktorí nemajú trvalé bydlisko v tejto obci. 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP sa zaväzuje v nadväznosti na prijatie nového zákona o odpadoch vypracovať usmernenie pre obce, ako postupovať v takýchto prípadoch. 
Rozpor odstránený. 	
AZZZ SR 	bod 2.13 Posudky 
Spracovateľa odborného posudku bude určovať Ministerstvo životného prostredia SR. Toto znenie žiadame vypustiť z návrhu zákona. 
Odôvodnenie: 
Všetci odborní posudzovatelia, ktorí majú odbornú spôsobilosť museli preukázať svoju odbornú zdatnosť a spôsobilosť v danej oblasti a sú držiteľmi rovnakého odborného oprávnenia pre určité oblasti posudzovania. Umožnením výberu spracovateľa odborného posudku len Ministerstvom bude narušené trhové prostredie ( aj v procese verejného obstarávania) a vytvorené podmienky pre korupčné prostredie. 	Z 	A 	 	
AZZZ SR 	2.16 Súvisiace zmeny v iných predpisoch 4. Novela z. č. 17/2004 Z.z.v previazanosti na bod 2.8 Povinnosti právnických a fyzických osôb  
Oslobodenie od poplatku za zneškodňovanie/uloženie opusteného odpadu na skládku rozšíriť aj na prevádzkovateľa skládky, ktorý je povinný odvádzať zákonom stanovený poplatok. 
Odôvodnenie: 
V prípade, že opustený odpad bude umiestnený na skládke a obec, ktorá ho tam umiestni bude oslobodená od poplatku, tak musí byť logicky oslobodený od povinného poplatku aj prevádzkovateľ tejto skládky, ktorý odpad vlastne "nútene prijme" na skládku. 	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
AZZZ SR 	Bod 2.3 
Doplniť za slovné spojenie „v systéme EMAS“ text „alebo iných systémoch riadenia ochrany životného prostredia uznaných na medzinárodnej úrovni“ 
Odôvodnenie 
Neodôvodnene sa navrhuje preferovať iba jeden systém riadenia ochrany ŽP, napriek tomu, že medzinárodne uznávané a na Slovensku viac uplatňované sú aj ďalšie systémy (napr. ISO 14000) 	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
AZZZ SR 	Bod 2.8 2. odsek 
Doplniť za slovné spojenie „na skládke odpadov“, text „pričom prevádzkovateľ nebude poplatok odvádzať“. 
Odôvodnenie 
Ide o spresnenie zámeru. 	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
AZZZ SR 	Bod 2.8 posledný odsek 
Nesúhlasíme s návrhom povinnosti, ak smeruje k zasielaniu potvrdenia o vklade finančných prostriedkov na účel tvorby finančnej rezervy. 
Odôvodnenie: 
Bola by to ďalšia „zbytočná“ povinnosť smerujúca k vyšším výdavkom zaplateným za potvrdenie od banky, poštovné a pod. Nech to preverujú kontrolné orgány počas výkonu kontroly. 	Z 	A 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR sa zaväzuje, že v Legislatívnom zámere zákona o odpadoch vypustí v bode 2.8 v poslednom odseku text za slovami „napr“. 
Rozpor odstránený 	
AZZZ SR 	Bod 2.13 
Nesúhlasíme s návrhom, aby v každom prípade „spracovateľa odborného posudku určovalo Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky“ 
Odôvodnenie 
Odborné posudky sú súčasťou mnohých žiadostí predkladaných jednotlivým orgánom odpadového hospodárstva. Ak vidí MŽP dôvod návrhu v tom, že posudky sú spracovávané neodborne, resp. tendenčne, nech navrhne spôsob ako takýchto posudzovateľov „potrestať“ a nie trestať žiadateľa tým, že určí spracovateľa odborného posudku a ten si bude diktovať cenu. 	Z 	A 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR upraví text v zmysle záverov rozporového konania.  	
AZZZ SR 	2.4 
Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu 

Nesúhlasíme so zrušením recyklačného fondu, navrhujeme jeho reštrukturalizáciu na CZDF. V prípade zrušenia fondu navrhujeme ustanoviť presne prechodné obdobie - 3-ročné a pozastavenie platieb až 6 mesiacov po začatí právneho fungovania kolektívnych organizácií 
Odôvodnenie: 
Recyklačný fond bol zriadený nie len na vybudovanie recyklačných kapacít, ale hlavne aj na 
- podporu zberu, 
- podporu separácie, 
- podporu výskumných a vývojových aktivít týkajúcich sa odpadového hospodárstva, 
- enviromentálnu výchovu obyvateľstva 
Tieto funkcie nie sú v legislatívnom zámere nahradené ani rozpracované. Prechodné obdobie v prípade zrušenia Recyklačného fondu je potrebné z dôvodu vysporiadania sa s finančnými prostriedkami fondu , a tiež na dobu trvania záväzkov/záložné práva, ťarchy a pod./, a na plynulý prechod jeho funkcií a činností na novú resp. nové organizácie. 
Recyklačný fond je neštátny fond, preto financie a informačný systém, ktoré spravuje nie je možné jednoznačne zoštátniť ako to zámer uvádza. 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Rozpor pretrváva. 	
AZZZ SR 	Bod 2.6 
Kolektívna organizácia môže byť založená nie len výrobcami a dovozcami ako sa v texte uvádza, ale aj recyklátormi, spracovateľmi a reprezentatívnymi združeniami združujúcimi dovozcov, výrobcov a zamestnávateľov. 
Odôvodnenie 
Predmetný legislatívny zámer preferuje zhodnocovanie odpadov skôr mimo územia SR, čo môže viesť k zániku recyklačného priemyslu SR, čo bude mať negatívny dopad na zamestnanosť a bude jednoznačne viesť k zvýšeniu nezamestnanosti v SR 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP neakceptuje návrh, budú prebiehať ďalšie diskusie na túto tému. Rozpor pretrváva 	
AZZZ SR 	Bod 2.6 
Určiť požadované vzdelanie - Garanta, ako jednu z podmienok pre získanie autorizácie kolektívnych organizácií. Navrhujeme, aby pre podmienky autorizácie mala každá kolektívna organizácia odborného Garanta s požadovaným enviromentálnym vzdelaním VŠ II. stupňa 
Odôvodnenie: 
Nakladanie s odpadmi je veľmi citlivá a úzko súvisiaca činnosť s ochranou životného prostredia, ktorá má jednoznačný vplyv na prostredie. Preto je nevyhnutné aby každá kolektívna organizácia mala povinne odborníka z tejto oblasti 	O 	A 	Text bude upravený v zmysle pripomienky.  	
AZZZ SR 	Bod 2.9 
Vypustiť tretí bod - zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby - nepodnikateľa 
Odôvodnenie: 
Je nesystémové riešiť trestnú činnosť cez zákon o odpadoch. Nesúhlasíme s tým, že kovy sú komunálnym odpadom z čoho vychádza tvorca zámeru. V prípade, že fyzická osoba - nepodnikateľ nadobudol tieto legálne, sú jeho majetkom a je to surovina nie odpad. Zámer núti občana kovy bezodplatne odovzdať obci, ktorá ich následne odpredá. Je možné v tomto prípade hovoriť o ďalšej doplnkovej dani pre občana. Krádeže kovov je potrebné riešiť príslušnými zákonmi pojednávajúcimi o trestnej a sankčnej činnosti 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR trvá na zavedení a opodstatnenosti zákazu výkupu farebných kovov. 
Rozpor pretrváva. 	
AZZZ SR 	Všeobecne k návrhu 
Navrhujeme aby odpadové hospodárstvo na Slovensku riadila novovzniknutá neštátna organizácia resp. organizácia ktorá môže vzniknúť reštrukturalizáciu Recyklačného fondu /CZDF/, ktorej prioritné funkcie budú: 
- Jednotný informačný systém 
- Autorizácie 
- Finančný mechanizmus 
- Kontrolný systém 
- Enviromentálna výchova a edukácia 
- Podpora vedeckých a výskumných aktivít v oblasti odpadového hospodárstva 
V orgánoch organizácie navrhujeme zastúpenie štátu, výrobcov, dovozcov, recyklátorov, zamestnávateľov, obcí atď. 
Odôvodnenie: 
Odpadové hospodárstvo nebude podľa nášho názoru v zmysle navrhovaného zámeru fungovať. Rozdrobenosť funkcií a kompetencií vnesú do systému nesúlad a chaos. 
Na Ministerstvo životného prostredia SR, bola AZZZ SR doručená schéma pôsobenia navrhovaného CZDF 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Rozpor pretrváva. 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.2 Programové dokumenty (limit pre POH 5.000 obyvateľov): 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovaným limitom pre vznik povinnosti pre obec vypracovať program odpadového hospodárstva (ďalej len „POH“) a žiadame ho vypustiť. 
Podľa dôvodovej správy k tejto téze má byť cieľom navrhovanej zmeny (limit 5.000 obyvateľov obce) oproti súčasnosti v zásade iba administratívne odbremenenie časti obcí. Išlo by pritom o odbremenenie od takej činnosti, ktorú obce už viac ako 10 rokov povinne podľa súčasnej legislatívy zabezpečujú. 

Odôvodnenie: Navrhovaná zmena by v praxi znamenala, že takmer 96% obcí na Slovensku by nemuselo spracovávať POH pre svoje územie. POH ale v súčasnosti predstavuje pre obce najvýznamnejší lokálny koncepčný a regulačný nástroj na riešenie otázok odpadového hospodárstva týkajúcich sa sféry odpadov vznikajúcich na území obce (vrátane komunálnych). Zároveň poskytuje významné informácie o histórii, vývoji a smerovaní miestneho odpadového hospodárenia s komunálnymi odpadmi a sú tiež podporným dokumentom pre iné rozvojové, napr. územnoplánovacie dokumentácie. Navrhovaná zmena by taktiež podľa nášho názoru významne zasiahla do možností štátu cestou POH lokálne regulovať spôsob nakladania s odpadmi vo veľkom počte obcí (takmer 96%) nedosahujúcich navrhovaný limit (čo je dnes možné prostredníctvom transformácie vplyvu strategického programového dokumentu - POH SR do lokálnych POH takýchto obcí). Taktiež poukazujeme aj na to, že ako samotné kritérium počtu obyvateľov, tak aj hranica päť tisíc obyvateľov sú vzhľadom na počet obcí v Slovenskej republike spadajúcich nad/pod uvedený limit neadekvátne. Obce spracúvajú vo vlastných POH údaje o komunálnych odpadoch za všetkých pôvodcov odpadov, tzn. aj za miestne podnikateľské prevádzky, čo môžu byť aj veľké a významné spoločnosti (z hľadiska produkcie komunálnych odpadov). Ani obce, ktoré sú sezónne či celoročne aktívne z hľadiska cestovného ruchu, nemusia mať veľa evidovaných obyvateľov, avšak z hľadiska produkcie komunálnych odpadov môže ísť o významné objemy. Je jednoznačné, že počet obyvateľov v obci nie je správnym kritériom na vyhodnotenie významnosti množstva komunálnych odpadov, ktoré vznikli na území danej obce. 
Pri malej časti obcí, pre ktoré je aj v súčasnosti POH administratívnou resp. finančnou záťažou, by podľa nášho názoru mohlo byť vypracovávanie napr. zjednodušenej verzie POH. 
 	Z 	ČA 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 
Rozpor odstránený. 
 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu 
Požadujeme v legislatívnom návrhu v časti 2.4. vypustiť využitie vyčerpania zvyšných finančných prostriedkov na budovanie nového informačného systému. Zároveň požadujeme doplniť v časti 2.4., že vyčerpanie zvyšných finančných prostriedkov bude prednostne využité aj na znižovania environmentálnej záťaže výrobcami prostredníctvom technologických inovácií a na nákup zariadení pre potreby individuálneho zabezpečenia zberu odpadov z obalov výrobcov a dovozcov. 

Odôvodenie: V žiadnom prípade nemôžeme súhlasiť s využitím finančných prostriedkov vyzbieraných v Recyklačnom fonde na budovanie informačného systému. Veríme, že je nevyhnutné takýto systém na Slovensku vybudovať, ale ak áno, tak potom zo štátnych finančných zdrojov nie zo zdrojov neštátneho subjektu, kde sa sústredili finančné prostriedky povinných osôb, podnikateľských subjektov (výrobcov a dovozcov) pôsobiacich na území SR. Informačný systém má totiž prednostne slúžiť pre potreby orgánov štátnej správy v odpadovom hospodárstve, Štatistickému úradu SR a Policajnému zboru SR. Preto opakujeme, že musí byť vybudovaní zo štátnych zdrojov. Zároveň požadujeme, aby sa zvyšné finančné prostriedky využili aj pre potreby výrobcov a dovozcov, ktorý chcú prispieť k znižovaniu záťaže na životné prostredie modernizáciou technológie výroby a individuálnym zabezpečením zberu odpadov z obalov. 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP sa zaviazalo riešiť v návrhu zákona o odpadoch financovanie informačného systému variantným spôsobom. 
Rozpor odstránený. 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov 
Požadujeme vypustiť v kapitole 2.5, že zákon bude výrobcov, resp. dovozcom v prípade odpadov z obalov výslovne ustanovovať vytvorenie kolektívnych organizácií, čím by došlo k zamedzeniu nami podporovanému princípu, aby si výrobca resp. dovozca mohol plnenie svojich povinností robiť na základe svojho vlastného rozhodnutia – buď sám alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. Požadujeme, aby aj pre výrobcov resp. dovozcov v prípade odpadov z obalov bolo vytvorenie kolektívnej organizácie dobrovoľné. 

Odôvodnenie: Je to v rozpore s tým, že nový zákon bude plne rešpektovať princíp rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov definovaný legislatívou Európskej únie, pričom sa nepočíta s uplatnením rozšírenej zodpovednosti nad rámec vyplývajúci zo smerníc Európskej únie. Zároveň sa v legislatívnom návrhu uvádza, že rozšírená zodpovednosť sa bude uplatňovať okrem iných aj na výrobcov resp. dovozcov obalov. Nehovorí sa o výrobcoch alebo dovozcoch výrobkov balených v obaloch. Naša požiadavka vyplýva z uvedeného: „Vytvorenie kolektívnych organizácií bude zákon výslovne ustanovovať v prípade elektroodpadov, použitých batérií a akumulátorov a odpadov z obalov.“ 
 	Z 	A 	Text bude doplnený v zmysle pripomienky.  	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.6 podmienky udeľovania autorizácie kolektívnym organizáciám 
Zásadne požadujeme, aby zákon z dôvodu zabezpečenia rovnakých podmienok fungovania kolektívnych organizácií upravoval nielen podmienky autorizácie kolektívnych organizácií, ale nastavil aj rámcové pravidlá financovania činností kolektívnych organizácií v rámci rozšírenej zodpovednosti výrobcov. 

Odôvodnenie: 
Tak ako to bolo nepriamo regulované legislatívne ustanovenými poplatkami do Recyklačného fondu. V opačnom prípade môže mať navrhovaný systém negatívny dopad na udržanie konkurencieschopnosti domácej výroby. 
 	Z 	A 	MŽP SR sa zaväzuje nastaviť podmienky fungovania a financovania kolektívnych organizácií v návrhu zákona o odpadoch za odbornej účasti AZZZ. Rozpor odstránený. 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám  
Legislatívny zámer počíta s tým, že kolektívne organizácie majú byť zakladané iba povinnými osobami (výrobcovia a dovozcovia). Upozorňujeme na nutnosť stanovenia povinnosti a nie možnosti (ako to je uvedené v Legislatívnom zámere). Podľa nášho názoru je nevyhnutné uvedený princíp rozšíriť aj na obdobie samotnej činnosti (prevádzkovania) kolektívnej organizácie. V zmysle uvedeného žiadame o doplnenie tejto podmienky do legislatívneho zámeru. 

Odôvodnenie: Zloženie vlastníckej štruktúry v čase založenia nie je z hľadiska reálneho fungovania akejkoľvek spoločnosti tak významné, ako vlastnícka štruktúra v čase prevádzkovania v reálnom čase. Kritérium kladené iba na okamih založenia je v praxi ľahko prekonateľný vytvorením účelovej vlastníckej štruktúry na začiatku, ktorú je možné kedykoľvek zmeniť. Takýmto postupom sa ale dá pomerne ľahko obísť účel podmienky pre založenie kolektívnej organizácie. 

 	Z 	A 	Text bude doplnený v zmysle pripomienky. 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (zabezpečenie RZV v rámci priemyselného odpadu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka zabezpečenia zberu a zhodnotenia prepravných a skupinových obalov nachádzajúcich sa v priemyselnom odpade (tzn. odpad mimo skupiny 20 podľa Katalógu odpadov). V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 

Odôvodnenie: Výhradné zameranie sa len na problematiku komunálnych odpadov môže v praxi znamenať to, že kolektívne organizácie zamerajú svoju pozornosť na komunálne odpady do tej miery, ktorá môže byť na ujmu obdobných odpadov, avšak pochádzajúcich z priemyslu. Najmä v oblasti nakladania s odpadmi z obalov ide o reálne riziko, keď obaly tej istej povinnej osoby môže tvoriť súčasť komunálneho odpadu (spotrebiteľské obaly), ale aj priemyselný odpad (skupinové a prepravné obaly, napr. kartónové krabice, prepravky...). 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
Text bude doplnený v zmysle pripomienky 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (povinnosť prevádzkovania integrovaného systému triedeného zberu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka, aby sa kolektívna organizácia podieľala na zabezpečovaní RZV v rámci integrovaného systému triedeného zberu komunálnych odpadov, pokiaľ sa výrobky jej „výrobcov“ nachádzajú v triedenom komunálnom odpade. Keďže ide o principiálnu tézu riešenia nákladov na triedený zber komunálneho odpadu, žiadame, aby bola do legislatívneho zámeru zapracovaná. 
Odôvodnenie: Na Slovensku je tradične zavedený integrovaný systém triedeného zberu odpadov. To znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané obaly, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Spotrebiteľ, ktorý triedi odpad, je teda povinný definovať/rozoznať základný materiál (sklo, plast, papier, kov príp. VKM), z ktorého sa odpad skladá a podľa toho sa rozhodne, do ktorého farebne oddeleného kontajnera odpad vhodí. V žiadnom prípade nie je racionálne od spotrebiteľa požadovať, aby rozoznával aj účel výrobku (obal, neobal), z ktorého sa následne stal odpad. 
Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné zotrvať v integrovanom systéme triedeného zberu. Na druhej strane integrovaný systém vyvoláva potrebu, aby sa na financovaní triedeného zberu v adekvátnej miere podieľali nielen podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov ale aj výrobcovia a dovozcovia neobalových materiálov tzv. výrobkov alebo prúdov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov neobalových materiálov na financovaní triedeného komunálneho odpadu je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje rámcová smernica o odpadoch, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
Text bude doplnený v zmysle pripomienky.  	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (finančná zodpovednosť pre odpady z obalov – nastavenie rámcových pravidiel) 
V otázke zodpovednosti za nakladanie s komunálnymi odpadmi a drobnými stavebnými odpadmi je pozitívne, že legislatívny zámer zachováva aj doterajší model zodpovednosti za tieto odpady, keď ju ponecháva obci, na ktorej území odpady vznikli. Navrhujeme ale do zámeru doplniť aj rámcové pravidlá financovania činností v rámci tejto zodpovednosti obce, pričom považujeme za potrebné zvýrazniť princíp refundácie nákladov a princíp efektivity týchto nákladov. 

Odôvodnenie: Pri vhodnom nastavení pravidiel finančnej RZV takých tovarov, z ktorých sa stanú odpady v rámci triedeného zberu komunálnych odpadov, bude obec potom znášať len náklady na zber a nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (hradeným z miestneho poplatku). 
 	Z 	A 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Text bude doplnený v zmysle pripomienky. Rozpor odstránený. 	
AZZZ SR 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad z výrobkov) 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu RZV, v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady (napr. noviny). Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne napr. odpady obalov, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania. 

Odôvodnenie: Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
 	
AZZZ SR 	2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám 
V bode 2.6 žiadame zmeniť spôsob zakladania kolektívnych organizácií a to tak aby boli splnené požiadavky možnosti, aby sa všetky hospodárske subjekty a všetky príslušné verejné orgány mohli zúčastňovať na systémoch zberu, spracovania a recyklácie. Návrh je uvedený v ďalšom texte v bode 2.7 tohto dokumentu. Ďalej nie je jasné, akým spôsobom sa má preukazovať 100% pokrytie územia SR. 
Zámer sa nevysporiadal s článkom 19, ods.1 smernice 66 
Článok 19 
Účasť 
1. Členské štáty zabezpečia, aby sa všetky hospodárske subjekty a všetky príslušné verejné orgány mohli zúčastňovať na systémoch zberu, spracovania a recyklácie uvedených 
v článkoch 8 a 12. 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
AZZZ SR 	2.6 
Žiadame, aby autorizácia bola automatická po doložení všetkých požadovaných dokumentov. 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR bude udeľovať autorizáciu žiadateľom, ktorí splnia všetky zákonom stanovené požiadavky (technické, finančné, personálne) v správnom konaní. 
Rozpor odstránený. 
 	
AZZZ SR 	2.9 Zákazy 
Navrhujeme ustanovenie: 
Výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – 
nepodnikateľa, vypustiť z pripravovanej novely 
Uvedené ustanovenie nie je v súlade sústavou SR, ktorá nemôže prikázať občanovi, kde má a kedy predať svoj majetok, alebo ho vyhlásiť za odpad. Môže mu vytvoriť systém, ale nemôže ho obmedzovať v správe súkromného majetku. Ďalej predpokladáme stratu cca 3000 teraz riadne platených zamestnancov preradenie do obcami, teda štátom platených VPP a v nadväznosti na ovládnutie týchto zberných stredísk monopolne kolektívnymi orgánmi vytvára rámec pre zneužívanie tohto postavenia a tým následného rušenia recyklačných podnikov na území SR, nakoľko výrobcov SR mimo papiera prakticky nemá a zahraničné firmy skôr, či neskôr nasmerujú tok odpadov, ako cennej suroviny, respektíve tej časti odpadu, ktorá je hodnotná do zahraničia. Tým stratu cca 1500 pracovných miest v recyklácii. 
- Návrh MŽP SR tvorený tzv. expertnou skupinou je v podstate privatizáciou odpadového hospodárstva a je v rozpore samozrejme aj s programovým vyhlásením vlády minimálne v problematike zamestnanosti, konkurencieschopnosti a udržania stavu životného prostredia. Neexistuje nijaká právna úprava EÚ, ani nariadenie, ani smernica, ktorá prikazuje, aby peniaze vyzbierané od občanov pri kúpe nových produktov boli spravované výrobcami a dovozcami. Slovenská republika je importná krajina a produkty, ktoré sa stávajú odpadom sú z 80% produktmi dovozu, no nie priameho, ale väčšinou sprostredkovaného. 
- Keďže sa jedná približne o 350 mil. EUR vyzbieraných na poplatkoch od občanov ako tzv. recyklačný poplatok za 1 kalendárny rok, nie je žiaduce odovzdať spravovanie týchto finančných prostriedkov výhradne do rúk súkromných združení výrobcov. Zahraničný výrobcovia nikdy nemali a nikdy nebudú mať záujem o rozvoj zhodnocovania odpadov na území SR lebo je to finančne a technicky náročná činnosť. Tendencia bude jednoznačná – vyvážať všetky lukratívne odpady do zahraničia, keďže väčšina tzv. výrobcov (minimálne 80% dovozcov) bude mať jasný príkaz od svojich zakladateľov (materských firiem) expedovať tieto lukratívne odpady mimo územia SR. 
- Je nejasné, kto vlastne bude v budúcom programovacom období štrukturálnych fondov čerpať plánované finančné prostriedky z programu 4.1, 4.2, 4.3 v objeme min 600 mil. EUR keď refundáciu za triedenie a zhodnocovanie budú mať v rukách práve skupiny zahraničných výrobcov a tie budú rozhodovať o tom či triediace a spracovateľské zariadenia aj u budúcich nových odpadových komodít (textil, stavebné odpady, atď.) budú mať vôbec nárok a samozrejme aj v akej výške na refundovanie prevádzkových nákladov v procese triedenia a zhodnocovania dopadov. 
- Výrobcov budú zaujímať len limity nie environmentálna výchova, keďže odpady ako také sú im absolútne neznáma. Ak súčasný návrh MŽP SR má riešiť nejaký integrovaný systém kontroly tak je už niekoľký v poradí. Jediné čo môže riešiť tento problém je vytvorenie tzv. clearingového centra napríklad na MH SR, kde budú mať právo kontroly aj výrobcovia. Hlavnou podstatou je to, že bude vytvorený skutočný mechanizmus refundácie za zber, logistiku, triedenie a zhodnocovanie. Práve tu sa dajú riešiť všetky problémy obcí a miest, ktoré súvisia s ich odpadovým hospodárstvom. 
- Je tu eminentný záujem najme rakúskych a českých spracovateľov dostať sa k tejto podobe navrhovaného zámeru MŽP SR lebo už dnes v sekcii elektroodpadov začal masívny nábor vývozu lukratívnych vyradených elektrozariadení do Českej republiky. Zobrazuje fakt ohrozenia pracovných miest, v tomto prípade v sektore elektroodpadov, pričom po uvoľnení vývozov budú nasledovať aj ďalšie komodity inými zhodnocovateľmi zo zahraničia. 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Rozpor pretrváva. 	
RUZ 	Postoj RÚZ k predkladanému materiálu 
RÚZ víta a pozitívne hodnotí fakt, že sa MŽP SR rozhodlo pripraviť legislatívny zámer nového zákona o odpadoch a ešte pred prípravou paragrafového znenia ho predložiť na posúdenie odbornej verejnosti. Súčasne však v súlade s ustanoveniami Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a s prihliadnutím najmä na ods. 3, a ods. 4 a najmä ods. 5 predmetného článku „Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona“. Vzhľadom na koncepčné a odborné nedostatky žiadame legislatívny zámer zákona o odpadoch prepracovať a doplniť o naše pripomienky. RÚZ uplatňuje nižšie uvedené zásadné pripomienky, ktorých cieľom je presnejšie a korektnejšie stanovenie budúceho rozsahu paragrafového znenia zákona a žiada o ich zapracovanie do legislatívneho návrhu zákona o odpadoch.  	O 	A 	 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka všeobecná 
Návrh legislatívneho zámeru nerieši problematiku triedeného zberu ako celku, ale vyberá iba niektoré jeho zložky. V kapitole 4 návrhu je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Rovnako aj v kapitole 2.9 sa navrhuje zákaz skládkovania zložiek komunálnych odpadov, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov (papier, plasty, sklo a kovy). 

Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Žiadame doplniť rovnaké povinnosti aj pre výrobcov neobalových komodít, ktoré sa nachádzajú v triedenom zbere komunálneho odpadu. 

Žiadame aby MŽP SR stanovilo spôsob zabezpečenia splnenia cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa podľa Rozhodnutia Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES tak aby boli náklady pre podnikateľov čo najnižšie /alternatíva 3 alebo 4/. 
 	Z 	A 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR upraví text v zmysle záverov rozporového konania.  	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka všeobecná 
V kapitole 1 časti B návrhu sa uvádza, že: „rozšírená zodpovednosť výrobcov sa bude uplatňovať štandardným spôsobom obvyklým v iných členských štátoch EÚ.“ Napriek tomu sa však v návrhu kapitoly 2.5 a 2.6 uplatňuje „rôzny meter“ rozšírenej zodpovednosti výrobcov podľa vybranej komodity. 
Žiadame uplatnenie princípu rozšírenej zodpovednosti na všetky odpadové komodity rovnako a bez zvýhodňovania vybraných výrobcov. Žiadame definovať fyzickú rozšírenú zodpovednosť výrobcov pre všetky komodity, na ktoré sa rozšírená zodpovednosť výrobcov vzťahuje. Teda aj pre obaly a odpady z obalov ako aj pre odpady z plastov, skla a papiera. 

Žiadame definovať „štandardný európsky systém rozšírenej zodpovednosti“. V EÚ je viacero systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Rozšírená zodpovednosť výrobcov je mimoriadne nákladný systém, ktorý bude výrobcov a dovozcov komodít, ktoré končia v triedenom zbere komunálneho odpadu, stáť viacej desiatok miliónov Euro a preto je nevyhnutné dopredu vedieť, o akom systéme MŽP SR uvažuje. 

Žiadame, aby systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov bol založený na princípe vlastníctva odpadu povinnou osobou, ktorá je výrobcom alebo dovozcom výrobku alebo obalu po tom, čo sa tento výrobok alebo obal stane odpadom – tzv. nemecký alebo rakúsky systém. 

Z viacerých ustanovení legislatívneho zámeru je zrejmé, že predkladateľ nemá jasno v definícii rozšírená zodpovednosť výrobcov, nakoľko v bode 2.7 uvádza že zodpovednosť za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu, vrátane finančnej zodpovednosti, budú mať výrobcovia prostredníctvom kolektívnych organizácií a v bode 2.7 predpokladá, že miestny poplatok za odpad bude zahŕňať aj separovaný zber odpadov. 
 	Z 	A 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR upraví text v zmysle záverov rozporového konania. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka všeobecná 
Navrhovaná autorizácia kolektívnych organizácií vychádza z nepochopenia princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a zakladá nerovnoprávne postavenie povinných osôb, ktorí si plnia svoje povinnosti výlučne kolektívne alebo individuálne. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to, či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez zvýhodňovania individuálne si plniacich výrobcov alebo ďalšieho znevýhodňovania kolektívnych organizácií. Uvedený zámer žiadame doplniť o povinnosť získania autorizácie aj pre „ individuálneho“ výrobcu. Cieľom je, aby sa zabezpečili rovnaké, resp. primerané podmienky pre všetkých výrobcov. Individuálni výrobcovia nesmú byť zvýhodňovaní benevolentnejšími požiadavkami na plnenie zákonných povinností. 

Žiadame odstrániť možnosť zabezpečiť si povinnosti výrobcov cez sprostredkovateľa, pre ktorého nie sú definované povinnosti výrobcov ani kolektívnych organizácií, ani podmienky autorizácie. 

Žiadame stanoviť konkrétne povinnosti pre výrobcov, ktoré budú vychádzať z cieľov stanovených príslušnými smernicami rovnako ako aj z analýzy súčasného stavu odpadového hospodárstva a budú platné pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob akým si povinnosti zabezpečujú. Pre odpady z obalov aj výrobkov žiadame preukázanie územného pokrytia 100 % územia SR tak, ako je to aj v prípade iných komodít. Prísnejšia regulácia výlučne kolektívnych organizácií nezabezpečí plnenie neexistujúcich cieľov a povinností. 

Z podmienok autorizácie žiadame odstrániť povinnosti prispievať finančné prostriedky na aktivity tretích subjektov tak ako je to uvedené v kapitole 2.6 v štvrtom odseku – povinnosť prispievať na propagáciu a organizáciu triedeného zberu. Povinnosťou kolektívnej organizácie by malo byť tieto aktivity, ktoré prispievajú k zvýšeniu úrovne a kvality triedeného zberu, zabezpečiť. 
V piatom odseku požadujeme nahradiť text „preukázanie potrebnej výšky finančných prostriedkov“ za „preukázanie garancií financovania“. Smernica WEEE umožňuje výrobcom viaceré spôsoby garancií plnenia povinností výrobcov za tzv. budúci odpad, okrem iného napr. vhodným poistením a pod. Okrem iného, musí sa rozlišovať medzi garanciami individuálneho výrobcu a garanciami kolektívnych organizácií.. 
 	Z 	A 	Text bude upravený v zmysle pripomienky. 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka všeobecná 
Nastavenie spolupráce s obcami nie je rovnaké pre všetky komodity pokryté rozšírenou zodpovednosťou výrobcov. Napr. podľa kapitoly 2.7, štvrtý odsek, sú kolektívne organizácie pre obaly povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada bez bližšieho určenia povinností obce. Zatiaľ čo pri zbere elektroodpadu z domácností alebo zbere batérií a akumulátorov sú stanovené povinnosti obce umožniť kolektívnej organizácii zber na svojom území. 
Žiadame zjednotiť povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií voči samospráve tak aby bol zabezpečený triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov. To bude možné iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly a odpady na vlastné náklady a to prostredníctvom zberových systémov, ktoré si povinné organizácie a kolektívne systémy sami vyberú. 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Systém sa odlišuje v závislosti od ekonomickej hodnoty jednotlivých odpadov. 
MŽP SR upraví v návrhu zákona povinnosti pre kolektívnych organizácie v rámci rozšírenej zodpovednosti výrobcov vo vzťahu k jednotlivým odpadovým komoditám. 
Rozpor pretrváva. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k časti princípy a ciele odpadového hospodárstva  
V uvedenej časti absentujú základné ciele pre oblasť starých vozidiel. Žiadame aby MŽP SR doplnilo cieľ pre staré vozidlá: „V súlade s nariadení vlády SR 153/2004 Z.z. sa ustanovujú záväzné limity a termíny pre rozsah opätovného použitia časti starých vozidiel, zhodnocovania odpadov zo spracovania starých vozidiel a ich recyklácie tak, že od roku 2015 je potrebné zabezpečiť najmenej 95% opätovné použitie častí starých vozidiel a a zhodnocovania odpadov zo spracovanie starých vozidiel a najmenej 85% opätovné použitie častí starých vozidiel a recykláciu starých vozidiel“. 	Z 	A 	 	
RUZ 	2. Pripomienka k časti princípy a ciele odpadového hospodárstva 
RÚZ navrhuje doplniť za hierarchiu odpadového hospodárstva text: 

„Podmienky pre prvé dva princípy postavené najvyššie v hierarchie v odpadovom hospodárstve (predchádzanie vzniku odpadu a príprava na opätovné použitie) musia byť tvorené sústavou mnohých strategických a legislatívnych noriem ako aj zmeny v správaní sa obyvateľov na Slovensku. Preto je korektné napĺňanie hierarchie v odpadovom hospodárstve nad rámec samotného zákona o odpadoch a nad rámec kompetencii Ministerstva životného prostredia. V niektorých oblastiach bude MŽP SR iniciovať zmeny iných právnych noriem prípadne prijatie a korigovanie strategických dokumentov, ktoré napomôžu nepriamo k plnohodnotnému naplneniu hierarchie v odpadovom hospodárstve 
 	O 	N 	Legislatívny zámer je koncepčný dokument, nejde do takýchto podrobností. 	
RUZ 	3. Zásadná pripomienka k časti princípy a ciele odpadového hospodárstva 
RÚZ navrhuje v časti Základné ciele, ktorých splnenie sa od Slovenskej republiky ako členského štátu vyžaduje, doplniť nový odsek v nasledovnom znení: 

„V súlade s nariadením vlády 153/2004 Z.z. sa ustanovujú záväzné limity a termíny pre rozsah opätovného použitia časti starých vozidiel, zhodnocovania odpadov zo spracovania starých vozidiel a ich recyklácie tak, že od roku 2015 je potrebné zabezpečiť najmenej 95% opätovné použitie častí starých vozidiel a zhodnocovanie odpadov zo spracovania starých vozidiel a najmenej 85% opätovné použitie častí starých vozidiel a recykláciu starých vozidiel.“ 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	4. Zásadná pripomienka k časti B. – Navrhovaná úprava, druhý odsek 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení vypustiť slovné spojenie „sociálnej súdržnosti“. 

Odôvodnenie: 
V nakladaní s odpadom existuje princíp „znečisťovateľ platí alebo rozšírená zodpovednosť výrobcov“. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	5. Zásadná pripomienka ku kapitole 2.1 
V kapitole 2.1 sa uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). Žiadame aby MŽP SR podporilo energetické zhodnocovanie odpadov. MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva a SR by nemala byť lídrom v skládkovaní odpadov. V zámere ako celku chýba informácia o potrebe zmeny POH, ktorá s touto otázkou úzko súvisí.  	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
RUZ 	6. Zásadná pripomienka ku kapitole 2.3.  
V kapitole 2.3 je uvedený návrh výnimky pre fyzické a právnické osoby, ktoré sú registrované v systéme EMAS a ktorým bude možné z tohto titulu udeliť súhlas orgánu štátnej správy v odpadovom hospodárstve na dobu dlhšiu ako je stanovené v zákone. 
Ak je cieľom MŽP SR znížiť záťaž pre podnikateľov, ktorí dodržiavajú vyššie environmentálne štandardy, navrhujeme aby boli do tejto výnimky zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. Schéma EMAS je založená na princípoch systému ISO 14 001 doplnená o verejnú kontrolu plnenia podmienok certifikácie. V opačnom prípade je toto ustanovenie možné vnímať iba ako tlak na zvýšenie počtu podnikateľov registrovaných v systéme EMAS, ktorá nie je pre podnikateľov v súčasnosti zaujímavá. 
Navrhujeme zároveň doplniť do bodu 2.3 pod autorizácie aj prípravu na opätovné použitie elektrických a elektronických zariadení. Príprava na opätovné použitie musí byť vzhľadom na bezpečnostné a environmentálne riziká súvisiace s využívaním odpadu posudzovaná ešte prísnejšie, ako sa vyžadujú pre spracovateľov. Nízka regulácia by naopak umožnila legálne vykonávať činnosť zhodnocovania odpadu aj subjektom, ktoré by inak autorizáciu na spracovanie nezískali. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	7. Zásadná pripomienka.  
Žiadame, aby z nastavenia modelu miestneho poplatku za komunálny odpad jednoznačne vyplývala podpora separovaného zberu komunálneho odpadu. Zapojením sa občanov do systému separovaného zberu komunálnych odpadov sa zníži množstvo zmesového komunálneho odpadu, čo má pre občana priamy dopad na výšku miestneho poplatku. 	Z 	A 	Upravené v zmysle pri pripomienky. 	
RUZ 	8. Zásadná pripomienka k časti 2.7., siedmy odsek 
RÚZ navrhuje v uvedenej časti zmeniť znenie nasledovne: 

„Pozornosť v zákone bude venovaná aj tým zložkám komunálnych odpadov, nakladanie s ktorými nebude pokryté zodpovednosťou výrobcov a dovozcov ako napr. opotrebované pneumatiky od občana ako súčasť jeho individuálneho objemného komunálneho odpadu a ich ukladanie na vymedzené miesta napr. na zberné dvory prípadne ich odovzdanie do pneuservisov v súlade s princípom „znečisťovateľ platí“. 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR vysvetlilo, že nepozná pojem individuálny komunálny odpad. Je na obci, aby dohliadala nad umiestňovaním množstiev objemného komunálneho odpadu v kontajneroch. 
Rozpor odstránený. 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k časti 2.8. 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby podnikatelia znášali náklady za uloženie odpadu, ktorý okresný úrad alebo obce uložia na ich skládke, tak ako je to uvedené v časti 2.8. Podnikatelia nemôžu financovať nakladanie s odpadom, ktorého vlastník nebol zistený. V prípade, že opustený odpad bude umiestnený na skládke a obec, ktorá ho tam umiestni bude oslobodená od poplatku, tak musí byť logicky oslobodený od povinného poplatku aj prevádzkovateľ tejto skládky, ktorý odpad "nútene prijme" na skládku. Vlastník má nárok výlučne na úhradu nákladov za zneškodnenie odpadu skládkovaním.  	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky.  	
RUZ 	10. Zásadná pripomienka ku kapitole 2.9, 
V kapitole 2.9 sa navrhuje zakázať výkup odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby - nepodnikateľa. Fyzické osoby nepodnikatelia nekradnú iba kovový odpad ale vykrádajú aj kontajnery so separovaným odpadom. Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
RÚZ navrhla riešiť zákaz výkupu kovového odpadu od fyz. osôb ako komplexnú záležitosť, v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti. 
MŽP SR a RÚZ sa dohodli na zavedení zákazu výkupu farebných kovov a kovového odpadu za podmienky, že v budúcnosti sa tento zákaz rozšíri aj na ostané vyseparované zložky komunálneho odpadu. 
 	
RUZ 	11. Zásadná pripomienka k bodu 2.13 
Žiadame vypustiť druhú vetu v bode 2.13. Je v rozpore s trhovými princípmi aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. Takýmto spôsobom nebude zaručená objektivita výberu, najlepšie podmienky a ceny za spracovanie posudku. Ide o výhradnú kompetenciu právnickej osoby, ktorá znáša aj finančné náklady. Navrhujeme, aby MŽP SR malo možnosť si v prípade potreby dať vypracovať napr. „oponentský posudok“. V tomto prípade je výber osoby, ktorá vypracuje posudok plne v kompetencii MŽP SR. 
Všetci odborní posudzovatelia, ktorí majú odbornú spôsobilosť, museli preukázať svoju odbornú zdatnosť a spôsobilosť v danej oblasti a sú držiteľmi rovnakého odborného oprávnenia pre určité oblasti posudzovania. Umožnením výberu spracovateľa odborného posudku len Ministerstvom bude narušené trhové prostredie ( aj v procese verejného obstarávania) a vytvorené podmienky pre korupčné prostredie. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	1, Zásadná pripomienka k doložke vplyvov – tabuľka A.2. 
V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov je tabuľka v časti 3.2. prázdna. Rovnako aj v časti 3.3., kde má byť uvedená predpokladaná výška administratívnych nákladov je uvedené iba konštatovanie, že pôjde o správny poplatok za udelenie autorizácie. Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie a kvantifikovať výšku nákladov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013 
Presná kvantifikácia dopadov bude súčasťou návrhu zákona. 
Rozpor odstránený. 	
RUZ 	2. Zásadná pripomienka k doložke vplyvov – časť 3.1:.  
V časti 3.1. sú nesprávne uvedené subjekty, ktoré budú predkladaným návrhom ovplyvnené. V tabuľke sa uvádza, že ide o existujúce príp. novo vzniknuté kolektívne organizácie, ktorých je v súčasnosti asi 30. Princíp rozšírenej zodpovednosti sa však uplatňuje so zachovaním zodpovednosti výrobcov bez ohľadu na to či si svoje povinnosti zabezpečujú individuálne alebo ich prenášajú na kolektívne systémy. V skutočnosti sa jedná o desaťtisíce subjektov. 
Žiadame prepracovať časť tabuľky A.3. – 3.1. tak aby bola zohľadnená skutočná zodpovednosť výrobcov a kvantifikovať počet subjektov – výrobcov, ktorých sa navrhovaná zmena zákona dotkne. Ide o existujúcich výrobcov zapísaných v registroch pre obaly, elektrozariadenia alebo batérie, množstvo tzv. „free riderov“, ktorí si svoje povinnosti zatiaľ neplnia a ďalších subjektov, ktorí uvádzajú na trh výrobky končiace v komunálnom odpade. 
 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013 
Nový systém nemení podmienky pre ostatné hospodárske subjekty. 
Rozpor odstránený. 	
ZMOS 	k materiálu ako celku 
Žiadame legislatívny zámer doplniť o najpodstatnejšiu časť – návrh modelu odpadového hospodárstva s popisom základných práv a povinností účastníkov systému, určením zodpovednostných a kontrolných vzťahov medzi nimi. Navrhovaný legislatívny zámer zákona o odpadoch pre neexistenciu modelu funkčných vzťahov jednotlivých prvkov systému s určením ich miesta a pôsobnosti nedáva garanciu odstránenia systémových porúch súčasného systému OH, kvôli ktorým je nevyhnutné vytvoriť zákon nový. Návrh nového modelu systému odpadového hospodárstva by mal byť doplnený o základné princípy jeho fungovania – okrem základného princípu „Znečisťovateľ platí!“ je dôležité zadefinovať mieru trhových regulácií, regulačné mechanizmy, vlastnícke vzťahy k odpadom, mieru univerzálnosti prístupu k jednotlivým prúdom odpadov. Tieto princípy by potom určili kvalitu funkčných vzťahov medzi jednotlivými prvkami systému, spätné väzby a regulačné mechanizmy. 	Z 	A 	Berieme na vedomie. 	
ZMOS 	K materiálu ako celku 
Program odpadového hospodárstva obce je plánovací dokument, v ktorom by mala obec stanoviť rozvoj odpadového hospodárstva na stanovené obdobie v súlade s cieľmi ustanovenými v POH kraja. Návrh zákona stanovuje, aby POH vypracovávali obce s počtom obyvateľov nad 5000. Pre obce do 5 000 obyvateľov je potrebné ponechať vypracovanie POH na dobrovoľnej báze. Koncepčným riešením by bolo, aby POH nadväzovalo na doposiaľ platné VZN a kontinuálne nadväzovalo na realizované investície v oblasti nakladania s odpadom a bolo vypracovávané združeniami (zoskupenia) obcí minimálne nad 5000 obyvateľov, nakoľko to by koncepčne a regionálne riešilo systémy nakladania s odpadmi a zároveň korešpondovalo s cieľom uvedeným v časti 2.7 - Komunálne odpady, kde je uvedené - „Zákon bude podporovať združovanie obcí za účelom efektívnejšieho a ľahšieho plnenia úloh v odpadovom hospodárstve, vrátane budovania spoločných zberných dvorov.". 	O 	ČA 	MŽP SR mení v Legislatívnom zámere limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
ZMOS 	k materiálu ako celku 
Upozorňujeme na skutočnosť, že triedený zber komunálnych odpadov (sklo, papier, plasty a kovy) nie je len o obaloch a tak je na mieste otázka, či kolektívne organizácie pre obaly budú financovať nakladanie s celým objemom vytriedených zložiek a ak len podiel obalov, tak kto bude zodpovedný za zvyšok (napr. zrkadlá, porcelán). 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
ZMOS 	K materiálu ako celku 
Pri zákaze výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzických osôb, bude potrebné premyslieť zapojenie predmetného systému nakladania s odpadmi do navrhovaného systému hlavne v obciach. Dôraz bude treba klásť na bezpečnosť, zamedzenie páchania trestnej činnosti a zamedzenie daňovým únikom. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
ZMOS 	K časti 2.4. „Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu“ 
Recyklačný fond nemôže byť zrušený bez adekvátnej náhrady vo vzťahu k mestám a obciam. Pred definitívnym rozhodnutím o prípadnom zrušení Recyklačného fondu musí byť stanovené najmä: 

a) kto preberie povinnosť obligatórneho príspevku podľa § 64 a § 63 súčasného zákona č. 223/2001 Z.z. o odpadoch; 
b) mechanizmus jeho zrušenia a prechod kompetencií; 
c) kedy budú zastavené platby (termín účinnosti zákona); 
d) zadefinovanie základné časové fázy prechodného obdobia; 
e) účely čerpania prostriedkov a subjekty, ktoré budú oprávnené čerpať prostriedky, v jednotlivých fázach prechodného obdobia až do jeho zrušenia; 

 	Z 	N 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR a ZMOS sa dohodli, že v Legislatívne zámere sa v bode 2.8 v tretej vete doplní že: “ V návrhu zákona sa upraví režim vyčerpania zvyšných finančných prostriedkov z Recyklačného fondu…. V návrhu zákona bude upravené aj na koho prechádzajú pohľadávky z Recyklačného fondu. 
Rozpor odstránený. 
 	
ZMOS 	K časti 2.6 „Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám“ 
Podmienky pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii musia vychádzať z jednotného princípu. Preto nie je možné súhlasiť s navrhovanou dvojkoľajnosťou – princíp fyzickej zodpovednosti (elektroodpady, odpady z batérií a akumulátorov) a princíp finančnej zodpovednosti (ostatné prúdy odpadov). Fyzickú a finančnú zodpovednosť nie je možné pri zavedení princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov oddeľovať. 
Legislatívny zámer počíta so zákonnou reguláciou zisku kolektívnych organizácií. 
Zisk kolektívnej organizácie je výsledkom trhových vzťahov a obchodných aktivít, za účelom ktorých bola kolektívna organizácia ako obchodná spoločnosť založená. Kolektívna organizácia je podnikateľský subjekt zastupujúci povinné osoby (výrobcovia, dovozcovia), ktorý plní povinnosti na úseku OH za povinné osoby na zmluvnom základe pri zachovaní zodpovednosti povinných osôb. Namiesto regulácie zisku je potrebné kontrolovať plnenie povinností výrobcov, ktoré zabezpečuje kolektívna organizácia. 
Územné pokrytie 
Otázka územného pokrytia priamo súvisí s modelom odpadového hospodárstva, ktorý v zámere absentuje. 
Navrhovaným územným pokrytím v prípade odpadov z obalov nie je garantované 100% pokrytie celého územia SR. Všetky kolektívne organizácie musia v danom prúde odpadov spoločne pokryť 100% územia. Zabezpečenie územného pokrytia SR prostredníctvom navrhovanej povinnosti kolektívnych organizácií uzatvoriť zmluvu s každou obcou, ktorá ich o to požiada, je nesystémovým riešením a nepochopením princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Pri zavedení princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov na úrovni komunálneho odpadu by nemali obce vôbec uzatvárať zmluvy na takúto činnosť s kolektívnymi organizáciami zastupujúcimi výrobcov a konajúcimi v ich mene, ale by mali plniť kontrolnú funkciu. Obce nebudú zodpovedať za nakladanie so separovanými zložkami, ale len za nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (fyzicky aj finančne). V rámci výkonu samosprávy v oblasti zabezpečovania verejnoprospešných služieb obcou podľa zákona o obecnom zriadení, ktoré zahŕňa aj nakladanie s komunálnym odpadom, bude obec kontrolovať plnenie povinností výrobcov v rámci rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Kontrolné a sankčné mechanizmy musia byť navrhnuté ako súčasť nového systému OH. 
Povinnosť výrobcov zabezpečiť nakladanie s triedenými zložkami odpadov na celom území SR, či už individuálne alebo prostredníctvom kolektívneho nakladania s odpadmi pre daný prúd odpadov, musí byť ustanovené priamo v zákone o odpadoch a musí byť zabezpečená aj jej praktická realizácia. 
 	Z 	ČA 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
Legislatívny zámer bude upravený v zmysle záverov rozporového konania. 
Rozpor odstránený. 	
ZMOS 	K časti 2.6 „Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám“:  
V nadväznosti na znenie ustanovenia zostávajú nezodpovedané mnohé otázky: 

a) Autorizovaná spoločnosť nemôže zabezpečovať celkové nakladanie s odpadom. Čo mestá a obce, pôvodcovia, zberové spoločnosti, v ktorých majú mestá a obce podiely? 

b) Nie je vyriešené, ako sa bude postupovať v prípade, ak mestá a obce, zberové spol. majú otvorené úvery na zabezpečovanie systému nakladania s odpadom. Ako sa bude postupovať v prípade, predfinancovávania kontokorentného financovania, alebo doposiaľ vynaložených investícií do systému odpadového hospodárstva? 

c) Kolektívna organizácia môže byť založená iba povinnými osobami? Čo má motivovať' povinnú osobu, aby obciam a mestám začala platiť viac, ako v súčasnosti? Povinné osoby, ako akcionári Kolektívnej organizácie, na ktorej riadenie majú vplyv cez valné zhromaždenie spoločnosti majú prvoradý záujem minimalizovať' svoje výdavky. 

d) V nadväznosti na znenie ustanovenia zostávajú nezodpovedané mnohé otázky vzťahu ku kolektívnym organizáciám: 

- Nesmie byť Kolektívna organizácia prepojená na samosprávu majetkovo, alebo personálne? 

- Preberie aj zodpovednosť za nakladanie so všetkými odpadmi? Dofinancuje neefektívne činnosti OH? 

- Ako vzbudí iniciatívu v systéme nakladania s odpadom? Povinnosťou propagácie? 

- Bude ustanovené prechodné obdobie na autorizáciu kolektívnych systémov? Ktoré prechodné obdobie bude skôr? Na zrušenie Recyklačného fondu, či na autorizáciu kolektívnych systémov? 
 	Z 	A 	Vysvetlené na rozporovom konaní dňa 6.6.2013. 
Rozpor odstránený. 	
ZMOS 	K časti 2.7 „Nakladanie s komunálnymi odpadmi“: 
Povinnosť kolektívnych organizácií uzatvárať zmluvu s každou obcou je nesystémovým riešením. 
Povinnosť zabezpečiť zber vyseparovaných zložiek komunálneho odpadu a ďalšie nakladanie s nimi na celom území SR (100% pokrytie) musí byť zabezpečená zákonom. Kontrolné a sankčné nástroje by mali mať k dispozícii obec a štát (napr. navrhovaná regulácia kolektívnych organizácií prostredníctvom autorizácie). Obec by mala umožniť výrobcom (KO) na svojom území nakladanie s KO. 
Opotrebované pneumatiky 
Z návrhu nie je zrejmé, prečo je potrebné zaviesť registráciu pre pneumatiky, nakoľko nejde po vyradení o nebezpečný odpad. 
Nie je opodstatnené, aby sa s opotrebovanými pneumatikami nakladalo odlišne, ako s inými prúdmi odpadov. V prípade, že občan vyseparuje a umiestni opotrebovanú pneumatiku na určené miesto, musí byť s ňou naložené na náklady dovozcov a výrobcov rovnako, ako je to u iných prúdov odpadov. 
 	Z 	ČA 	Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 6.6.2013. 
MŽP SR bude hľadať vhodné podmienky na územné pokrytie, s tým, že každá obec bude zmluvne pokrytá pre “každodenný” odpad len jednou kolektívnou organizáciou. 
Opotrebované pneumatiky. 
V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
Rozpor odstránený. 	
ZMOS 	K časti 2.7 „Nakladanie s komunálnymi odpadmi“: 
V nadväznosti na znenie ustanovenia zostávajú nezodpovedané mnohé otázky: 

a) Z návrhu vyplýva, že výrobcovia výrobkov, povinné osoby budú mať možnosť' určovať, kto bude nakladanie s odpadom zabezpečovať, kam pôjdu vytriedené zložky a zrejme aj určovať cenu? 

b) Obec bude povinná uzatvoriť zmluvu s autorizovanou kolektívnou organizáciou aj v prípade, že je pre ňu zjavne nevýhodná? Kto bude navrhovať predmetné zmluvy (Ministerstvo, Autorizovaná spol., Obec)? 

c) V prípade BRKO zostane zodpovednosť aj finančná iba na obciach? Čo s BRO, ktoré sa v kategórii odpadov nenachádza v skupine 20 ....? Upozorňujeme aj na existujúcu dvojkoľajnosť zaradenia BRKO a to v skupine 20 ako komunálny odpad a zároveň v zákone o veterinárnej starostlivosti ako katalógové číslo 17. Uvedené je potrebné zosúladiť. 
 	Z 	A 	Vysvetlené na rozporovom konaní dňa 6.6.2013. 
Rozpor odstránený. 	
ZMOS 	K časti 2.8 „Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb“ 
Ako nedostatočné a nesystémové je riešenie opustených odpadov, nakoľko len opätovné pridanie právomoci Policajného zboru stav nezmení. Predmetný problém je potrebné riešiť modernejším a nekompromisnejším spôsobom. Je potrebné, ak sa nezistí osoba zodpovedná za umiestnenie odpadu na nehnuteľnosti v rozpore s týmto zákonom, ak ide o komunálne odpady a drobný stavebný odpad, preniesť zodpovednosť a povinnosť odstránenia takého odpadu z obce na každú FO a PO, ktorá má vlastnícke právo k pozemku, alebo je jeho nájomcom, či užívateľom a na ktorom sa takýto opustený odpad vyskytne. V opustenom odpade sa nachádzajú aj zložky vhodné na separáciu (plasty, sklo, obaly, kovové obaly a pod.) a je potrebné, aby likvidáciu týchto zložiek odpadu zabezpečovali povinné osoby obdobne ako je tomu pri elektro odpadoch. 
Postup, kde sa komunálny odpad, definovaný v zákone č. 223/2001 Z.z dostane úmyselne na pozemok FO alebo PO bez jej vedomia a následné odpratanie na náklady obce, sa dostáva do rozporu s ustanovením čl. 19 ods. 3 Ústavy SR, v zmysle ktorého vlastníctvo zaväzuje. Nemožno ho zneužiť na ujmu práv iných alebo v rozpore so všeobecnými záujmami chránenými zákonom. Výkon vlastníckeho práva nesmie poškodzovať ľudské zdravie, prírodu, kultúrne pamiatky a životné prostredie nad mieru ustanovenú zákonom. Výhrada vlastníctva nesmie v tomto prípade brániť zavedeniu objektívnej zodpovednosti vlastníka, prípadne prenajímateľa nehnuteľnosti za odpad nachádzajúci sa na jeho alebo prenajatom pozemku. Zavedením objektívnej zodpovednosti by vlastník/prenajímateľ nebol ukrátený o regresný nárok voči tomu, kto odpad na pozemok vyviezol. Nie je možné, aby z vlastníckeho práva plynuli vlastníkovi len výhody. Zavedenie objektívnej zodpovednosti by však nemalo byť absolútne a prichádzať do úvahy okamžite, ale až po procese skúmania a zisťovania pôvodcu odpadu, tak ako určuje súčasne platný zákon č. 223/2001 Z.z. Iba v prípade, ak by využitím všetkých zákonných prostriedkov nedošlo k zisteniu pôvodcu odpadu, bolo by možné preniesť zodpovednosť na vlastníka/prenajímateľa nehnuteľnosti. Druhou možnosťou by bolo odstránenie odpadu obcou za poplatok, ktorý by uhradil vlastník/prenajímateľ nehnuteľnosti (osoba, ktorá má z užívania nehnuteľnosti majetkový prospech). V obidvoch prípadoch by nemalo dochádzať k strate regresného nároku po prípadnom zistení pôvodcu odpadu. 
 	Z 	N 	MŽP SR nemá v úmysle meniť súčasný stav. 
Rozpor pretrváva. 	
ZMOS 	K časti 2.9 Zákazy 
V súčasnej dobe spaľovne už nie sú BAT technológiami v oblasti efektívneho zhodnocovania a nakladania s odpadmi. V dikcii návrhu sa taxatívne vymedzuje využitie spaľovní, ako jedinej dostupnej technológie na zneškodňovanie odpadov zo zdravotníckej starostlivosti. 
Spaľovňa ani zďaleka z hľadiska dostupných moderných technológií nespĺňa parametre zariadení na termický rozklad odpadu. 
Preto je potrebné z návrhu vypustiť vetu: „...do spaľovne, ktorá je jediným možným koncovým zariadením na tento prúd odpadu.“ A vypustiť a zmeniť dikciu odseku „zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti inak ako spaľovaním“. 
 	Z 	A 	Ustanovenia o zákazoch vypustené v zmysle pripomienky MZ SR.  	
ÚMS 	k Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
VEC: Pripomienky k Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch za Úniu miest Slovenska 

V rámci medzirezortného pripomienkového konania Vám predkladáme pripomienky k Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch. Na úvod však dovoľte, aby sme konštatovali, že legislatívny zámer zákona o odpadoch hodnotíme veľmi pozitívne, pretože predpokladá riešenie zásadných problémov, s ktorými sa naše mestá a obce stretávajú v každodennej praxi, napríklad definovanie zberných dvorov v rámci pripravovanej legislatívy, venovanie väčšej pozornosti komunálnym odpadom v rámci vyčlenenia samostatnej časti zákona, úprava podmienok zabezpečovania povinného triedeného zberu, podpora triedeného zberu cez tomu zodpovedajúce nastavenie modelu miestneho poplatku, zákaz skládkovania povinne triedených zložiek komunálneho odpadu, vytvorenie a následné používanie elektronického informačného systému, vrátane informácií o množstvách zhodnotených a zneškodnených odpadov, úprava podmienok pre výpočet miestneho poplatku za komunálne odpady novelou zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov a úpravy režimu zodpovednosti za nakladanie s opusteným odpadom, vrátane ustanovenia podmienok jeho financovania. 

Bod 1. Vypracovávanie programu odpadového hospodárstva (POH) 
V časti „2.2 Programové dokumenty“ sa uvádza povinnosť tvorby POH pre obce nad 5 000 obyv. 
Navrhujeme buď zachovať súčasný stav, kedy musia POH vypracovávať všetky obce, samozrejme treba ponechať súčasnú možnosť vytvárať spoločný POH pre združenia obcí. 
Taktiež požadujeme, aby POH obcí obsahoval časť zameranú na predchádzanie vzniku odpadu, kde si obec zadefinuje ciele predchádzania vzniku odpadu, určí opatrenia na ich dosiahnutie a zadefinuje finančné krytie týchto opatrení. 
POH je základným, strategickým a koncepčným dokumentom odpadového hospodárstva pôvodcu odpadu, definuje jednotlivé toky odpadu a nakladanie s ním. Naviac umožňuje prenos cieľov OH z národnej úrovne, napr. pri efektívnosti triedeného zberu, preniesť na nižšiu úroveň – samosprávy, čo je pre komunálny odpad (KO) výkonná zložka, umožňuje spätnú kontrolu, efektívne prispôsobenie, úpravu jednotlivých opatrení a pod. Preto považujeme vytváranie POH za dôležité. Predovšetkým pre malé obce bude dobré pripraviť podporné dokumenty ako metodiku, vzor, informačné a vzdelávacie aktivity a pod. 
Predchádzanie vzniku odpadu je v hierarchii odpadového hospodárstva na prvom mieste a považujeme za nedostatočné, aby ostalo riešené len na národnej úrovni v podobe pripravovaného Programu predchádzania vzniku odpadu SR. Predchádzanie vzniku odpadu by sa malo pretaviť do konkrétnych opatrení na úrovni pôvodcov odpadu (obce, podnikatelia), ktoré reálne prinesú zníženie množstva odpadov. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 2. Rozšírená zodpovednosť výrobcov (špecifikácia podmienok individuálneho systému pre rôzne odpady): 
Uplatňovanie princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (ďalej len „RZV“) považujeme za významný progresívny krok pri riešení súčasných problémov financovania viacerých prúdov odpadov, problémových buď z hľadiska nedostatku financií v systéme alebo z hľadiska komplikovanosti zberu od pôvodcov odpadov. Na to, aby bol tento princíp uplatnený čo najefektívnejšie, považujeme za potrebné, aby sa nová legislatíva odpadového hospodárstva zamerala aj na nasledovné kritériá: 
? pre každého výrobcu dotknutej komodity vytvoriť priestor pre možnosť individuálneho plnenia povinností vyplývajúcich z RZV alebo kolektívneho plnenia cestou kolektívneho systému. Avšak vzhľadom na špecifiká jednotlivých systémov odpadov, podmienky pre rozhodnutie výrobcov medzi individuálnym alebo kolektívnym systém by mali byť upravené pre každý prúd odpadu zvlášť (t.j. pre batérie a akumulátory, pre elektrozariadenia, pre odpady z obalov...), 
? zamedziť možnostiam obchádzania kolektívnych systémov vytvorením tzv. „šedého“ kolektívneho plnenia bez znakov skutočného individuálneho plnenia. Napr. v prípade individuálneho plnenia také riziko existuje v prípade využívania služieb zmluvných partnerov, ktorí, pokiaľ takúto službu poskytujú viacerým výrobcom, de facto suplujú činnosť kolektívneho systému. Tzn. jednalo by sa o paralelné plnenie s kolektívnymi systémami pre odpady z obalov, ale mohli by sa vyhnúť povinnostiam kladeným prostredníctvom autorizácie na kolektívne systémy v súvislosti s financovaním triedeného zberu odpadov od občanov v obciach a mestách. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 3. Rozšírená zodpovednosť výrobcov (rovnocennosť povinností v rámci RZV): 
Výrobca v rámci plnenia rozšírenej zodpovednosti sa môže rozhodnúť medzi individuálnym alebo kolektívnym systémom. Základom pre objektívne nastavenie systému RZV sú rovnocenné požiadavky pre individuálne plnenie a pre kolektívne plnenie RZV, tzn. rovnaké povinnosti a z toho vyplývajúca nákladovosť pri oboch možnostiach, takisto rovnaké evidenčné a vykazovacie povinnosti vo vzťahu k štátnej správe. Napr. pokiaľ by individuálni výrobcovia nemali povinnosť zúčastniť sa na financovaní triedeného zberu komunálnych odpadov v obciach, okamžite väčšina výrobcov uprednostní individuálne plnenie RZV pred kolektívnym. Takisto je potrebné, aby aj výrobcovia v rámci individuálneho plnenia RZV prispievali na propagáciu a organizáciu triedeného zberu komunálnych odpadov, tak ako sa to požaduje od výrobcov združených v kolektívnych systémoch. 
Považujeme za nevyhnutné zadefinovať uvedené kritérium v legislatívnom zámere aspoň rámcovo. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 4. Autorizácia kolektívnych organizácií 
V časti „Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám“ sa uvádza: 
„ ... preukázanie územného pokrytia Slovenskej republiky, v prípade odpadov z obalov min. 15 % územia Slovenskej republiky.“ 
Navrhujeme zmeniť znenie nasledovne: 
„ ... preukázanie pokrytia Slovenskej republiky, v prípade odpadov z obalov min. 25 % územia Slovenskej republiky a min. 25 % obyvateľov Slovenskej republiky“ 
Nový zákon o odpadoch by mal odstrániť súčasný neželaný stav, kedy Slovensko je krajinou s najväčším počtom kolektívnych organizácií na obyvateľa. Sprísnenie podmienok autorizácie by tomu malo zabrániť. 
Pripomienka je obyčajná. 

Bod 5. Ku kapitole Nakladanie s komunálnymi odpadmi (finančná zodpovednosť pre odpady z obalov – nastavenie rámcových pravidiel): 
V otázke zodpovednosti za nakladanie s komunálnymi odpadmi a drobnými stavebnými odpadmi je pozitívne, že legislatívny zámer zachováva aj doterajší model zodpovednosti za tieto odpady, keď ju ponecháva obci, na ktorej území odpady vznikli. Navrhujeme ale do zámeru doplniť aj rámcové pravidlá financovania činností v rámci tejto zodpovednosti obce, pričom považujeme za potrebné zvýrazniť princíp refundácie nákladov a princíp efektivity týchto nákladov. Pri vhodnom nastavení pravidiel finančnej RZV takých tovarov, z ktorých sa stanú odpady v rámci triedeného zberu komunálnych odpadov, bude obec potom znášať len náklady na zber a nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (hradeným z miestneho poplatku). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 6. Definícia komunálneho odpadu - vyňatie odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obcí 
Podľa legislatívneho zámeru má byť upravená definícia komunálneho odpadu tak, že dôjde k vyňatiu odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obcí a tým aj z miestneho poplatku, čím zostane zodpovednosť na právnických osobách. 
Nakoľko súčasná legálna definícia komunálnych odpadov sa vzťahuje na odpady, ktoré vznikli jednak pri údržbe verejnej zelene vrátane parkov a cintorínov a jednak ďalšej zelene na pozemkoch právnických osôb, fyzických osôb a občianskych združení a zároveň obec má postavenie právnickej osoby podľa § 1 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, považujeme pre účely legislatívneho zámeru za potrebné jednoznačne rozlíšiť, ktorá zeleň bude vyňatá z definície, resp. či naďalej sa definícia komunálneho odpadu bude vzťahovať aj na „zelený“ odpad vzniknutý pri údržbe verejnej zelene. 
V prípade vyňatia odpadu vzniknutého pri údržbe verejnej zelene vrátane parkov a cintorínov z definície komunálneho odpadu upozorňujeme na možné dôsledky takéhoto vyňatia, keďže výnos miestneho poplatku je účelovo viazaný na použite úhrady nákladov spojených s nakladaním s komunálnymi odpadmi a s drobnými stavebnými odpadmi, teda aj s nakladaním s odpadom vzniknutým z údržby verejnej zelene (parkov a cintorínov). 
V prípade všeobecného vyňatia odpadu zo zelene od právnických osôb (teda aj verejnej zelene od obcí), by obce prišli o zdroj financovania nákladov na túto údržbu z verejnej zelene a museli by ju financovať z iných zdrojov. Tu nastáva riziko, že obce by boli nútené redukovať plochy verejnej zelene. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 7. Povinnosť obce zabezpečiť minimálne dvakrát do roka zber objemného komunálneho odpadu 
V súčasnosti platná povinnosť obce zabezpečiť minimálne dvakrát do roka zber objemného komunálneho odpadu (napr. nábytok, objemný textilný odpad), odpadu s obsahom škodlivín a drobného stavebného odpadu, čo je zahrnuté do miestneho poplatku, je vhodnou formou pre menšie obce, kde je aj podstatne jednoduchšia komunikácia s jej obyvateľmi (napr. prostredníctvom mestského rozhlasu) a vo väčšine prípadov typ zástavby umožňuje obyvateľom dočasné uloženie komunálneho odpadu do doby dvakrát ročne organizovaného zberu. Väčšie mestá sa vyznačujú najmä väčšou anonymitou ich obyvateľov, horším komunikačným pokrytím všetkých pôvodcov odpadu, ako aj inými potrebami obyvateľov zbaviť sa komunálneho odpadu väčšinou následne po procese jeho vzniku, z dôvodu absencie možnosti jeho dočasného uskladnenia (sídlisková zástavba, nedostatok vhodných priestorov). 
Väčšie obce – mestá by uprednostnili alternatívny typ zabezpečenia zberu objemného komunálneho odpadu (napr. nábytok, objemný textilný odpad), odpadu s obsahom škodlivín a drobného stavebného odpadu ako definovaný dvakrát do roka, ktorý by bol k dispozícií počas celého roka podľa momentálnych potrieb jej obyvateľov, napr. definovaním minimálneho počtu zberných dvorov na počet obyvateľov v danom spádovom území. Problémom väčších obcí je aj pristavovanie veľkokapacitných kontajnerov na tento účel, pretože výsledkom tejto činnosti je okrem zneužívania systému podnikateľskými subjektmi aj miešanie odpadu a značné znečistenie okolia týchto kontajnerov, ktoré je následne veľmi nákladné dočisťovať. Tento zber je oveľa efektívnejšie organizovať v zberných dvoroch, kde je pod dohľadom odbornej obsluhy a zároveň sa zabezpečí aj dôležité pretriedenie komunálneho odpadu. 
Pripomienka je obyčajná. 

Bod 8. Možnosť obcí rozhodnúť, či náklady na zbernú nádobu na zmesový komunálny odpad zahrnú do miestneho poplatku alebo tieto náklady bude hradiť pôvodca – občan 
Možnosť obcí rozhodnúť sa, či náklady na zbernú nádobu na zmesový komunálny odpad zahrnú do miestneho poplatku alebo priamy pôvodca komunálneho odpadu (občan) bude povinný osobitne mimo rámca miestneho poplatku uhradiť obci náklady na zakúpenie nádoby na zmesový komunálny odpad s cieľom, aby sa zvýšila zodpovednosť priameho pôvodcu komunálneho odpadu (občana) za zbernú nádobu. 
Systém by mal byť jednotný, pretože je bežná prax, napríklad v hlavnom meste je zberná nádoba v cene miestneho poplatku, v okolitých obciach si musia pôvodcovia odpadu zberné nádoby zabezpečiť na svoje náklady, čo často riešia odcudzením nádob z hlavného mesta. Ak chceme navyše zabezpečiť typ zberných nádob vyhovujúci zberovej technike používanej v príslušnej obci, musia byť nádoby jednotné. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 9. Povinnosť obcí umožniť fyzickej osobe odovzdať na určené miesta drobný stavebný odpad 
Pri stanovenej povinnosti obcí naďalej umožniť fyzickej osobe (nepodnikateľovi) odovzdať na určené miesta drobný stavebný odpad (v rozsahu do 1 m3 na osobu za rok), čo je zahrnuté do miestneho poplatku, v praxi je takmer nemožné ustriehnuť evidenciu, ako aj obmedzene povolený objem tohto druhu odpadu. 
Navrhujeme zvážiť úplne vypustiť drobný stavebný odpad, a to z nasledovných dôvodov: 
? absentuje jednoznačné označenie drobného stavebného odpadu, napr. hlavné mesto označuje drobný stavebný odpad pod katalógovým číslom 20 03 99 – Komunálne odpady inak nešpecifikované a kategórie „O“ na základe rozhodnutia Krajského úradu životného prostredia v Bratislave rozhodnutím č. ZHP/2007/1084-POE zo dňa 18.08.2007 (individuálny správny akt), 
? pri väčšom množstve uloženia drobného stavebného odpadu, napríklad pri jeho uložení vo veľkokapacitnom kontajneri sa de facto mení jeho zaradenie na stavebné odpady katalógového čísla 17 – stavebné odpady a odpady z demolácií (vrátane výkopovej zeminy z kontaminovaných miest), 
? z uvedeného nejednoznačného zaradenia vyplývajú aj problémy v konaniach podľa § 18 zákona o odpadoch, ako aj v priestupkových konaniach a správnych konaniach o uložení pokuty za správne delikty, 
? samotné „sledovanie“, či fyzická osoba (nepodnikateľ) neprekročila limit možnosti odovzdať stavebný odpad v rozsahu do 1 m3 na osobu za rok, teda drobný stavebný odpad hradený z miestneho poplatku, je v súčasnosti nereálne (poskytnutie veľkokapacitných kontajnerov), tak ako aj reálne sledovanie, či takýto odpad neodovzdáva právnická osoba a z akej činnosti tento odpad pochádza. 
Výsledkom tejto činnosti sú veľkokapacitné kontajnery naplnené stavebným odpadom, ktorý svojim zložením nie je možné zaradiť inak, ako práve stavebný odpad katalógového čísla 17... Absentuje tu logika oddelenia stavebného odpadu od drobného stavebného odpadu „tváriaceho“ sa ako komunálny odpad. Preto práve tento druh odpadu je zdrojom častého zneužívania systému zberu zo strany stavebných spoločností a tak zaťažuje nákladovú stránku hradenú z predmetného poplatku. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 10. Nakladanie s pneumatikami 
V časti „Nakladanie s komunálnymi odpadmi“ je uvedené: 
„Pozornosť v zákone bude venovaná aj tým zložkám komunálnych odpadov, nakladanie s ktorými nebude pokryté zodpovednosťou výrobcov a dovozcov ako napr. opotrebované pneumatiky od občana ako súčasť objemného komunálneho odpadu a ich ukladanie na vymedzené miesta napr. na zberné dvory prípadne ich odovzdanie do servisov.“ 
Z tohto textu vyplýva, že pneumatiky nebudú spadať pod rozšírenú zodpovednosť výrobcov. 
Požadujeme, aby opotrebované pneumatiky spadali pod rozšírenú zodpovednosť výrobcov a teda aby bol finančne pokrytý ich celý životný cyklus vrátane zhodnotenia. 
Pneumatiky sú komoditou, ktorá je ideálna pre režim rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov, 
podobne ako pri elektro odpad alebo obaly a nevidíme dôvod, prečo by mali pneumatiky byť z tohto režimu vyňaté. 
V súčasnosti sa opotrebované pneumatiky nesmú skládkovať, napriek tomu významná časť pneumatík končí na skládkach a v prírode, pretože rozdiel medzi pneumatikami uvedenými na trh a zhodnotenými stále narastá a predstavuje významné množstvo. Toto dokazuje, že systém zhodnocovania pneumatík na Slovensku nefunguje i napriek tomu, že máme dostatočne vybudované kapacity na ich zhodnotenie. Príčinou sú aj vysoké ceny, ktoré musia samosprávy platiť za zhodnotenie pneumatík. 
Riešením preto je, že zhodnotenie pneumatík zaplatí kupujúci v cene pneumatiky a samosprávy s ich vyzbieraním a zhodnotením už nebudú mať žiadne ďalšie náklady. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 11. Poplatky za zneškodňovanie odpadov na skládkach a využitie poplatku 
Podľa legislatívneho zámeru novelou zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov v znení zákona č 587/2004 Z. z. bude potrebné prehodnotiť výšku poplatkov za zneškodňovanie odpadov a oslobodenie pre okresné úrady a obce, ak ide o zneškodnenie opusteného odpadu skládkovaním a novelou zákona č. 587/2004 Z. z. o environmentálnom fonde a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov bude potrebné ustanoviť podmienky financovania opusteného odpadu, z dôvodu úpravy režimu zodpovednosti za nakladanie s opusteným odpadom, ak sa nezistí zodpovedná osoba a za jeho ďalšie nakladanie bude niesť zodpovednosť príslušný okresný úrad v súčinnosti s Environmentálnym fondom. 
Keďže z takto uvedeného legislatívneho zámeru nevyplýva jednoznačná zmena režimu odstraňovania opusteného odpadu z pohľadu obce, navrhujeme jednoznačne v legislatívnom zámere vypovedať, či povinnosť obce v oblasti odstraňovania opusteného odpadu zostáva naďalej na obci. Zastávame názor, že zodpovednosť za nakladanie s opusteným odpadom by mala byť na okresnom úrade (v súčasnosti obvodný úrad) v súčinnosti s Environmentálnym fondom. 
Z praxe vyplýva, že pri konaniach podľa súčasného § 18 zákona o odpadoch nie je možné jednoznačne určiť, či ide o komunálny odpad alebo iný ako komunálny odpad, jednak z pohľadu samotného zloženia „opusteného odpadu“, ako aj z pohľadu pôvodcu odpadu, keďže „opustený odpad“ môže pochádzať od právnickej osoby alebo fyzickej osoby - podnikateľa, ktorý vznikal pri bezprostrednom výkone činností tvoriacich predmet jeho podnikania alebo činnosti. Z uvedených dôvodov navrhujeme nerozdeľovať „opustený odpad“ na komunálny a iný ako komunálny odpad a rozdeliť zodpovednosť za opustený odpad na pôvodcu odpadu, držiteľa odpadu (vlastníka pozemku, kde sa odpad nachádza - ustanoviť povinnosť zabezpečiť pozemok pred možnosťou vytvárania nelegálnych skládok) a štát, ktorý výdavky na odstránenie opusteného odpadu môže hradiť z Environmentálneho fondu. 
Pripomienka je obyčajná. 

Bod 12. Zákaz výkupu kovov od fyzických osôb 
V časti „Zákazy“ zámer predkladá návrh zákazu výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 
Zákaz vítame, pretože ho považujeme za účinný prostriedok prevencie dnes bežných krádeží kovov. Treba však vytvoriť také legislatívne prostredie, aby nedochádzalo k obchádzaniu tohto zákazu vývozom kovového odpadu (aj kradnutých kovov) do zahraničia – najmä v prihraničných oblastiach. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 13. Návrh na prijatie novej definície komunálneho odpadu 
Navrhujeme zvážiť prijatie novej definície komunálneho odpadu, bez odpadu, ktorý vzniká pri činnosti právnickej osoby alebo fyzickej osoby – podnikateľa, nakoľko v praxi dochádza k neprehľadnosti systému. V predloženom návrhu legislatívneho zámeru v bode „Nakladanie s komunálnymi odpadmi“ sa k pôvodcovi komunálneho odpadu priraďuje v rámci vysvetlenia len pojem občan. Z predloženého legislatívneho zámeru však nevyplýva, či dôjde k zmene definície komunálneho odpadu. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 14. Recyklovateľnosť obalov a výrobkov 
Do legislatívneho zámeru zákona o odpadoch požadujeme doplniť zákaz uvádzať na trh alebo do obehu nerecyklovateľné a ťažko recyklovateľné obaly a výrobky, keď existuje ich ľahko recyklovateľná alternatíva. 
Dizajn výrobkov a obalov musí byť navrhnutý tak, aby boli ľahko recyklovateľné a rozoberateľné a musí byť v súlade s predpismi Európskej únie o ekodizajne. 
Na Slovenskom trhu a teda v konečnom dôsledku aj v odpadoch sa čoraz častejšie nachádzajú zbytočne ťažko recyklovateľné alebo nerecyklovateľné výrobky a obaly. Napr. PET fľaše potiahnuté PVC fóliou, obaly na nápoje podobné kovovým plechovkám s plastovým telom a kovovým vrchom, reklamné letáky a katalógy zabalené v plastovom obale, netradičné farby PET fliaš (sivá), jogurtové tégliky z PS potiahnuté PVC fóliou a pod. Takéto výrobky/obaly výrazne sťažujú a predražujú proces dotrieďovania a v konečnom dôsledku znižujú mieru zhodnotenia odpadov z obalov, pretože takéto odpady často musia byť zneškodňované na skládke. 
Pripomienka je zásadná. 

Bod 15. Problematika množstvového zberu 
Nakoľko legislatívny zámer sa nevenuje riešeniu problematiky množstvového zberu, považujeme za potrebné sa touto problematikou podrobnejšie zaoberať pri tvorbe nového zákona o odpadoch, a to najmä vo vzťahu k úprave podmienok zavedenia množstvového zberu, rozsahu právomoci obce pri jeho stanovení (špecifická úprava pri nakladaní s komunálnymi odpadmi z radových garáží a záhradkárskych osád) a vo vzťahu k miestnemu poplatku. 

Veríme, že legislatívny zámer Zákona o odpadoch bude pozitívnym impulzom aj pri riešení ďalších problémov v oblasti životného prostredia. 	Z 	ČA 	K bodu 1- ČA Text upravený. Povinnosť bude pre obce nad 1000 obyvateľov. 
K bodu 2 - Rozšírená zodpovednosť výrobcov - A 
K bodu 3 - Rozšírená zodpovednosť výrobcov A 
K bodu 4 - Autorizácia kolektívnych organizácií - ČA Presné stanovenie podmienok autorizácie bude predmetom návrhu zákona 
K bodu 5 - A text upravený v zmysle pripomienky 
K bodu 6 - Definícia komunálneho odpadu A, verejná zeleň nebude vyňatá z definície 
K bodu 7 - Povinnosť obce zabezpečiť minimálane 2 krát do roka zber -A, upraví sa v časti 2.7 "alebo budovanie zberných dvorov podľa počtu obyvateľov daného územia!. 
K bodu 8 - Vlastníctvo zbernej nádoby, vysvetlené - ponecháva sa na rozhodnutí obce ako chce financovať nákup zberných nádob 
K bodu 9- Problematika drobného stavebného odpadu, vysvetlené - ponechaný pôvodný stav 
K bodu 10. Nakladanie s pneumatikami - A MŽP SR bude podporovať obrovoľné systémy rozšírenej zodpovednosti výrobcov 
K bodu 11 Opustený odpad MŽP SR chce zachovať pôvodný režim, otázka zostáva nedoriešená 
K bodu 12 Zákaz výkupu kovov od fyzických osôb, A 
K bodu 13 Nová definícia komunálneho odpadu, ČA v bode 2.7 bude vypustené spojenie "od občana!. 
K bodu 14 Recyklovateľnosť obalov a výrobkov -Zákaz uvádzania ťažko recyklovateľných odpadov na trh - uvedené nieje potrebné riešiť nakoľko sa schvaľuje Program predchádzania vzniku odpadu Slovenskej republiky 
5. Množstevný zber, pravidlá sú nastavené, MŽP SR vyjadrilo podporu združovania obcí 
Rozpor pretrváva k bodu 11. 
 	
Klub 500 	LEGISLATÍVNEMU NÁVRHU NOVÉHO ZÁKONA O ODPADOCH  

ZÁSADNÉ PRIPOMIENKY 
1. k Doložke vybraných vplyvov. 
- Predkladateľ sa v ot. 3.1. „Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?“ nevysporiadal s likvidačným dopadom vyplývajúcim s navrhovaným zákazom výkupu kovových odpadov od fyzických osôb. 
- Sme presvedčení, že navrhovaný zákaz výkupu kovových odpadov od fyzických osôb by mal negatívny dopad na životné prostredie vo forme divokých a čiernych skládok, nakoľko by sa odstránil motivačný účinok vo forme predaja odpadu, tým pádom nie je možné tvrdiť v doložke vplyvov, že uvedený návrh má pozitívny vplyv na životné prostredie. 
2. Žiadame do návrhu doplniť: 
1. stručný popis čo bolo cieľom v čase prijímania súčasnej právnej úpravy (vybudovanie recyklačných kapacít, zabezpečenie plnenia limitov) , ako aj zhodnotenie súčasného stavu (čo sa nám podarilo a čo má SR ešte pred sebou) 
2. doložku finančných dopadov na podnikateľský sektor, verenú správu a štátny rozpočet, ako aj porovnanie celkových nákladov na súčasný systém a navrhovaný systém – uvedená požiadavka bola diskutovaná aj rokovaní pracovnej skupiny k príprave legislatívneho návrhu s tým, že bola daná úloha MŽP tieto analýzy doplniť. 
KONKRÉTNE: 
1. str. 6 kap. 4 Princípy a ciele odpadového hospodárstva – bod „4) iné zhodnocovanie, napríklad energetické zhodnocovanie“ 
Bude nutné stanoviť podmienky, kedy sa jedná o energetické zhodnocovanie, napr. Energetické zhodnocovanie je spaľovanie odpadov ak spaľovanie odpadu je realizované s využitím tepla vznikajúceho pri spaľovaní, energia získaná spaľovaním odpadu je väčšia ako energia spotrebovaná počas procesu spaľovania, pričom tento prebytok energie získaný počas spaľovania odpadu sa musí využiť v podobe tepla získaného spaľovaním odpadu alebo v podobe elektrickej energie a väčšia časť získanej energie sa musí využiť. 
všeobecne ku kapitole: 
navrhujme vylúčiť zo systému rozšírenej zodpovednosti prípady ak sa výrobok stal odpadom z dôvodu napr. zlého nakladania, príp. jeho znehodnotenia a snahy držiteľa/vlastníka vrátiť ho výrobcovi aby ho zneškodnil na jeho náklady 
2. str. 7 - vo vzťahu k cieľom odpadového hospodárstva – časť A kap.4 
Navrhujeme k uvedeným cieľom doplniť úroveň súčasného plnenia limitov EU – kde sa SR nachádza, ako aj upravenie termínov a lehôt Slovenskej republiky a požiadavkami EU tak, aby SR nešla nad rámec požiadaviek EU. 
K deklarácii: „Strategickým cieľom odpadového hospodárstva Slovenskej republiky je odklonenie odpadov od skládkovania alebo aspoň minimalizácia množstva odpadov ukladaných na skládky“: 
Plnenie cieľa – znižovanie množstva skládkovaných odpadov by bolo potrebné v zákone podporiť zaradením iných spaľovacích zariadení, napr. spaľovní nebezpečných odpadov medzi zariadenia na zhodnocovanie odpadov za dodržania podmienok uvedených v definícii „energetické zhodnocovanie“ 
Odôvodnenie: 
Zaradením iných spaľovacích zariadení ako na komunálny odpad, teda aj spaľovní nebezpečných odpadov, ktoré súčasne využívajú odpad ako zdroj energie, medzi zneškodňovacie zariadenia, sa potiera rozdiel medzi zariadeniami ktoré využívajú energetický potenciál odpadov a ktoré nie, ak zákon žiadnym spôsobom nevymedzí rozdiely medzi použitými spôsobmi zneškodňovania. Tým pádom bude naďalej bežné, že z ekonomických dôvodov budú uprednostňované lacnejšie formy napr. skládkovanie nebezpečných odpadov namiesto ich spaľovania. Spaľovaním organických nebezpečných odpadov, ktoré majú v prevažnej väčšine vyššiu výhrevnosť ako komunálne odpady je možné pritom dosiahnuť rovnakú alebo aj vyššiu energetickú účinnosť spaľovacieho procesu ako pri spaľovniach komunálneho odpadu. 
3. str. 8 - k časti B kap. 1 Smerovanie nového zákona, 
Navrhujeme spresniť poslednú vetu: „Rozšírená zodpovednosť výrobcov sa bude uplatňovať štandardným spôsobom obvyklým v iných členských štátoch Európskej únie, ktorý však nepôjde nad rámec záväzkov SR vyplývajúcich zo smerníc a nariadení EU, pričom dôjde k odstráneniu doterajšej dvojkoľajnosti s pôsobením Recyklačného fondu.“ 
4. str. 8 – kap. 2.1 Úvodná časť 
Nevidíme dôvod vyňatia odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obcí a tým aj z miestneho poplatku a prenesenie povinnosti na právnické osoby. S uvedeným spôsobom by Klub 500 súhlasil pod podmienku zníženia miestnych poplatkov pre právnické osoby. 
Ako kompromisné riešenie navrhujeme prijať možnosť vylúčenia z poplatku, ak sa právnická osoba s obcou dohodne na vylúčení z miestneho poplatku. 
5. str. 9 - kap 2.3. Pôsobnosť orgánov štátnej správy časti 
Navrhujeme doplniť aj predĺženie platnosti súhlasov aj pre držiteľov certifikátov vydaných podľa EN ISO 14 001 (EMS) 
6. str. 10 – kap. 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu 
Čerpanie zvyšných prostriedkov recyklačného fondu navrhujeme sústrediť len na podporu zberu a recyklácie odpadov z jednotlivých komodít ustanovených výrobkov, podporu triedeného zberu komunálnych odpadov. Navrhujeme z cieľov vylúčiť budovanie nového informačného systému a podporu združovania obcí za účelom podpory zberu odpadov z jednotlivých komodít. 
7. str. 10 - kap. 2.5. Rozšírená zodpovednosť výrobcov 
Požadujeme zákone presne definovať pojem, požiadavky, resp. opatrenia rozšírenej zodpovednosti, ktoré budú uplatňované na výrobcov resp. dovozcov elektrozariadení, batérií a akumulátorov, vozidiel a obalov. 
Poznámka: Zadefinovaním požiadaviek, resp. opatrení identifikovať rozdiel medzi navrhovaným a súčasným legislatívnym stavom. 
8. str. 10 kap 2.6 Podmienky autorizácie kolektívnym organizáciám 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby zákon zakazoval majetkové alebo personálne prepojenia kolektívnych organizácií na samosprávu, zberové spoločnosti a recyklátorov. Uvedený návrh je nad rámec usmernení a pravidiel EU, ktoré žiadnym spôsobom neupravujú vlastnícku štruktúru kolektívnych systémov. Naopak majetkovým prepojením kolektívnych organizácií na samosprávu, zberové spoločnosti alebo recyklátorov vidíme priestor vo zvyšovaní efektivity uvedenej činnosti. V navrhovanom modeli obmedzenia vidíme priestor pre zabezpečovanie monopolu existujúcich kolektívnych systémov. 
9. str. 11 kap. 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi 
4. odsek, doplniť vetu: „Toto nevylučuje riešenie povinností obce iným ako kolektívnym systémom“. Ide o spresnenie formulácie. 
10. str. 13 kap.2.9 Zákazy 
a. Nesúhlasíme s navrhovaným zákazom výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 
Klub 500 nesúhlasí s navrhovaným zákazom výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzických osôb. Návrh podľa nášho názoru porušuje vlastnícke práva garantované Ústavou SR, konkrétne čl. 20 ktorý pojednáva o práve na vlastnenie majetku a ktorý výslovne hovorí, že „Vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu“. 
Čl. 20. ods.1 definuje, že „Vlastnícke právo všetkých vlastníkov má rovnaký zákonný obsah a ochranu.“ , čo navrhovateľ priamo porušuje tým, že rozdielne pojednáva o právach fyzických osôb nepodnikateľov, podnikateľov a majetku obcí. 
Klub 500 žiada stiahnutie uvedeného zákazu z návrhu zákona. 
Aplikovanie návrhu zákona by v praxi viedlo k zatváraniu výkupných stredísk druhotných surovín a stredísk ich dodávateľov, ktoré sú založené na zásobovaní z výkupu od fyzických osôb. bude mať výrazný ekonomický a hospodársky vplyv a taktiež priamy vplyv na pokles zamestnanosti, a to nielen u subjektov vykonávajúcich zber a spracovanie, ale aj u subdodávateľských firiem (prepravné spoločnosti, spoločnosti vykonávajúce spracovanie odpadov, a ďalšie nadväzujúce odbory). Uvedeným návrhom by boli priamo zmarené investície do týchto stredísk, rádovo v stovkách tisíc Eur na jedno stredisko (vybudovanie malého strediska-váhy, kancelárska a výpočtová technika, oplotenie - cca 200.000,- Eur). Zrušením by boli priamo ohrozené investície do dopravnej techniky (nákladné automobily a nakladače, spracovateľskej techniky – nožnice, mlyny), do ktorých boli investované milióny Eur. Nezanedbateľný je aj sociálny dopad uvedeného návrhu, nakoľko by došlo aj prepúšťaniu zamestnanosti na týchto strediskách, čo odhadujeme na niekoľko tisíc zamestnancov. 
Klub 500 nepovažuje za opodstatnené argumenty ministra životného prostredia, ktorý argumentuje tým že bolo spáchaných 1.500 trestných činov v hodnote 3,5 mil. Eur, kvôli čomu museli pristúpiť k návrhu zákazu. Klub 500 v tejto súvislosti upozorňuje, že na Slovensku sa denne ukradne priemerne 6 osobných áut v oveľa väčšej hodnote a nikto doposiaľ nezakázal predaj osobných automobilov fyzickým osobám. Počty údajných trestných činov prezentované ministerstvom životného prostredia boli pritom spochybnené samotnou políciou, ktorá deklarovala, že žiadne podobné štatistiky nevedie! Navyše prezentované údaje že 80 % odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu vykúpeného od obyvateľstva pochádza z trestnej činnosti považujeme za zavádzajúce, nakoľko pri celkovom ročnom výkupe oceľového odpadu a farebných kovov v SR vo výške cca 1 mil. ton ročne je podľa overených štatistík takmer 450 tis. ton vykúpených od fyzických osôb - nepodnikateľov. To by v praxi znamenalo, že z trestnej činnosti by malo pochádzať cca 360 tis. ton kovového odpadu ročne, čo je absurdné. 
Uvedomelosť a ani finančná situácia občanov Slovenska nie je na takej úrovni, aby na vlastné náklady vozili odpad na zberové miesta bezodplatne. Uvedeným návrhom by sa zvýšil počet čiernych skládok v rámci Slovenska a v rámci pohraničných oblastí by sa odpad vyvážal do susedných krajín, kde výkup od fyzických osôb nie je zakázaný. 
Klub 500 navrhuje ako riešenie digitalizáciu výkupných stredísk a poukazovanie peňazí na bankový účet fyzickej osoby, čím by sa zjednodušila daňová kontrola. Je nevyhnutné zabezpečiť dostatočnú kontrolu dodržiavania PLATNÉHO zákona, vo vzťahu k povinnosti presnej identifikácii fyzickej osoby, vykupovaného materiálu, zabezpečenie fotodokumentácie a archivácie všetkých týchto údajov. Odporúčame zaviesť jasné podmienky prevádzky výkupní formou autorizácie, nakoľko na strane výkupcov je potrebné eliminovať nepoctivých, ktorí vykupujú bez daňových dokladov a evidencie dodávateľov čokoľvek a od kohokoľvek. Stotožňujeme sa s potrebou prísneho dodržiavania predpisov a potrebou zamedzenia výkupu zákonom vymedzených druhov kovového odpadu pochádzajúceho najmä z trestnej činnosti. 
V súvislosti s opakovanými krádežami je treba prijať novú legislatívu, ktorá by voči neprispôsobivým občanom uplatňovala odnímanie alebo krátenie sociálnych a iných výhod za krádež. 

b. Z navrhovanej formulácie zákazu skládkovať tie zložky komunálneho odpadu, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov, t. j. vytriedené zložky papier, plasty, sklo a kovy nie je jasné ako dlho bude možné odpad skladovať, vzhľadom k tomu , že viacero firiem funguje ako medzisklad napríklad pre hutnícke podniky, čo by mohlo narušiť plynulé zásobovanie v zimných mesiacoch (sezónnosť) a ohroziť surovinovú bezpečnosť štátu. Navrhujeme spresniť formuláciu tak, aby sa táto povinnosť nevzťahovala na tieto prípady. 
11. str. 14 kap. 2.12 Informačný systém 
Navrhujeme zjednotiť formuláciu prvej vety v druhom odseku s kap. 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov, konkrétne: 
„Používateľmi systému budú povinné osoby (individuálne, prostredníctvom zmluvného partnera alebo prostredníctvom kolektívnych systémov), osoby oprávnené na nakladanie s odpadom, samospráva, orgány štátnej správy v odpadovom hospodárstve, Štatistický úrad Slovenskej,..“. 
12. str. 14 kap. 2.13 Posudky 
Nesúhlasíme, aby spracovateľa odborného posudku určovalo ministerstvo. Firmy si vyberajú posudkára cez výberové konania, z dôvodu dosiahnutia reálnej ceny služby. Prípadné určovanie posudkára MŽP neguje možnosť optimalizácie ceny služby . 
13. str. 14, kap. 15. Sankcie 
Nesúhlasíme s ustanovením dolných hraníc pokút. Zároveň navrhujeme jasne ustanoviť pre menej závažné delikty (porušovaním ktorých nedošlo ani nemohlo dôjsť k poškodeniu, resp. ohrozeniu životného prostredia) možnosť uloženia opatrení na nápravu bez finančného postihu. 

NÁVRHY NA DOPLNENIE: 
- navrhujeme doplniť zámer na spresnenie definícií súčasného zákona tak, aby sa predišlo výkladovým nezrovnalostiam, 
- navrhujeme zaviesť vydávanie záväzných metodických usmernení 

Bratislava 23.5.2013 
 	Z 	ČA 	Bod 1. k Doložke vybraných vplyvov. 
N, Presná kvantifikácia vplyvov bude súčasťou paragrafového znenia; 

Bod 2. Návrhy na doplnenie: 
1. stručný popis čo bolo cieľom v čase prijímania súčasnej právnej úpravy (vybudovanie recyklačných kapacít, zabezpečenie plnenia limitov) , ako aj zhodnotenie súčasného stavu (čo sa nám podarilo a čo má SR ešte pred sebou); 
N, Predmetná problematika je súčasťou predloženého návrhu; 

2. doložku finančných dopadov na podnikateľský sektor, verenú správu a štátny rozpočet, ako aj porovnanie celkových nákladov na súčasný systém a navrhovaný -KONKRÉTNE: 
1. str. 6 kap. 4 Princípy a ciele odpadového hospodárstva – bod „4) iné zhodnocovanie, napríklad energetické zhodnocovanie“ 
A, MŽP bude podporovať energetické zhodnocovanie odpadov; 

- návrh vylúčiť zo systému rozšírenej zodpovednosti prípady ak sa výrobok stal odpadom z dôvodu napr. zlého nakladania, príp. jeho znehodnotenia 
N, Dispozičné práva vlastníka nie je možné regulovať legislatívou; 

- 2. str. 7 - vo vzťahu k cieľom odpadového hospodárstva – časť A kap.4 Navrhujeme k uvedeným cieľom doplniť úroveň súčasného plnenia limitov EU 
N, Predmetné informácie sú súčasťou POH SR. Uvedené informácie sú verejne dostupné na stránke SAŽP; 

- K deklarácii: „Strategickým cieľom odpadového hospodárstva Slovenskej republiky je odklonenie odpadov od skládkovania alebo aspoň minimalizácia množstva odpadov ukladaných na skládky- podporenie zaradenia iných spaľovacích zariadení, napr. spaľovní nebezpečných odpadov 
ČA, MŽP zvažuje túto možnosť; 

Bod 3. str. 8 - k časti B kap. 1 Smerovanie nového zákona, - Návrh na spresnenie poslednej vety: 
ČA, MŽP neplánuje zavádzať záväzky idúce nad rámec smerníc EÚ, ale taktiež mieni nadviazať na existujúci stav a právny režim v tejto oblasti; 

Bod 4. str. 8 – kap. 2.1 Úvodná časť - vyňatia odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obcí 
A, Zodpovednosť za nakladanie prechádza na podnikateľské subjekty a preto obec nebude existovať právny dôvod spoplatnenia; 

Bod 5. str. 9 - kap 2.3. Pôsobnosť orgánov štátnej správy časti 
Akceptované; 

Bod 6. str. 10 – kap. 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu 
ČA, financovanie informačného systému bude v návrh uzkona riešené variantným spôsobom; 

Bod 7. str. 10 - kap. 2.5. Rozšírená zodpovednosť výrobcov 
A, Rozsah rozšírenej zodpovednosti výrobcov bude detailne rozpracovaný v paragrafovom znení; 

Bod 8 str. 10 kap 2.6 Podmienky autorizácie kolektívnym organizáciám 
N, Majetkové alebo riadiaca účasť zberovej spoločnosti, spracovateľa alebo recyklátora v spoločnosti združujúcej výrobcov/dovozcov zakladá riziko obmedzovania hospodárskej súťaže možným protežovaním vlastných spoločností, resp. systémov, z dôvodu zabezpečenia využívania vlastných kapacít, bez ohľadu na ekonomickú stránku plnenia stanovených limitov; 

Bod 9. str. 11 kap. 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi 
N, Je to v rozpore s princípom rozšírenej zodpovednosti výrobcov; 

Bod 10. str. 13 kap.2.9 Zákazy 
a) Nesúhlasíme s navrhovaným zákazom výkupu odpadu z farebných kovov 
N, MŽP SR trvá na zavedení a opodstatnenosti zákazu výkupu farebných kovov; 
b) nie je jasné ako dlho bude možné skladovať vytridené zložky komunálneho odpadu 
N, Zákaz skládkovania je považovaný za konečné štádium zneškodňovania odpadu. Netýka sa skladovania ako dočasného uloženia. Ide o zámenu pojmov skládkovanie a skladovanie; 

Bod 11. str. 14 kap. 2.12 Informačný systém 
A, text bude doplnený v zmysle pripomienky; 

Bod 12. str. 14 kap. 2.13 Posudky 
Akceptované 

Bod 13. str. 14, kap. 15. Sankcie - nesúhlas s dolnými hranicami pokút 
N, Stanovenie dolnej hranice sankcie znižuje možnosť subjektívneho pôsobenia na výkon kontrolnej činnosti. Opravné opatrenia nemôžu nahrádzať sankcie. 

 	
Verejnosť 	Legislatívny zámer zákona o odpadoch – pripomienkovanie 
Ad 
B. Navrhovaná úprava 
2.9 Zákazy 

Zákazy uvedené v platnom zákone o odpadoch zostanú zachované, súčasne sa však doplnia nové, pričom sa nedá vylúčiť, že v dôsledku doplnenia nových zákazov nevznikne potreba formulačnej úpravy už zavedených. Doplní sa zákaz: 
zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, 

Žiadame: 

• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zhodnocovať odpady zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
• Doplniť takéto znenie: 
Infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti sa zakazuje 
a) zhodnocovať činnosťami podľa položiek R2 až R11 prílohy č. 1.“ a 
b) zneškodňovať činnosťami podľa položiek D1 až D8 a D12 prílohy č. 2.“. 

• Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s tým, aby sa zákaz zhodnocovania vzťahoval na odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti. V hierarchii odpadového hospodárstva podľa smernice 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení (ďalej len „smernica 2008/98/ES“) je zhodnocovanie odpadu umiestnené pred zneškodňovaním, pričom od tejto hierarchie je možné odkloniť sa „iba pre určité prúdy odpadov v prípade, ak je odôvodnenými úvahami zaručená a preukázaná vyššia ochrana životného prostredia a lepší environmentálny výsledok ..“.. Zhodnocovanie odpadu je „akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je využitie odpadu za účelom nahradiť iné materiály vo výrobnej činnosti alebo v širšom hospodárstve“. Pre infekčný odpad neprichádzajú do úvahy činnosti R2 až R11. Nenamietame proti zhodnocovaniu infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti podľa položiek R1, R12 a R13 prílohy č.1 „Zhodnocovanie odpadov“. 

• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním; 
• Doplniť takéto znenie: 
zákaz zneškodňovať infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti skládkovaním; tento zákaz sa nevzťahuje na skládkovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ktorý bol upravený z infekčného na neinfekčný.“. 

• Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti mohol byť zneškodňovaný len spaľovaním. V súvislosti s navrhovaným zákazom upozorňujeme na veľmi širokú definíciu zneškodňovania odpadu podľa § 2 ods. 18, podľa ktorej je zneškodňovanie odpadu „taká činnosť, ktorá nie je zhodnocovaním, aj vtedy ak je druhotným výsledkom činnosti spätné získanie látok alebo energie. Vzhľadom na túto definíciu zneškodňovania odpadu zahŕňajúcu veľký rozsah činností pokladáme za neprípustné ustanoviť takú formuláciu zákazu, ktorú navrhuje rezort životného prostredia. Dokonca aj v prípade zúženia predmetu zákazu zneškodňovania odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti iným spôsobom ako spaľovaním výlučne na infekčný odpad by nebolo možné infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti napr. upravovať, skladovať alebo v súvislosti s jeho zneškodňovaním vykonávať ďalšie potrebné činnosti. Preto požadujeme okrem špecifikácie odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na infekčný umožniť všetky spôsoby zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti okrem tých, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo zdravie ľudí [žiadame preto taxatívne ustanoviť len zákaz určitých neprípustných činností zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti – ide o zákaz týchto šiestich konkrétnych činností spomedzi činností uvedených v prílohe č.2 „Zneškodňovanie odpadov“: zákaz skládkovania, úpravy pôdnymi procesmi, hĺbkovej injektáže, ukladania do povrchových nádrží (napr. do jám, rybníkov alebo lagún atď.), špeciálne vybudovaných skládok odpadov a trvalého uloženia (napr. umiestnenia kontajnerov v baniach]. 
V rámci zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti nie je hľadiska ochrany zdravia ľudí a životného prostredia dôvod zakazovať ostatné činnosti. Týmto spôsobom sa docieli ochrana zdravia ľudí a životného prostredia a súčasne sa v rámci zneškodňovania umožní potrebné nakladanie s infekčným odpadom zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti (napr. jeho odoberanie, úprava z infekčného na neinfekčný, skladovanie...). Naša požiadavka je v súlade s článkom 12 smernice 2008/98/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade, keď nedošlo k zhodnocovaniu v súlade s článkom 10 ods. 1 uvedenej smernice, odpad podrobil bezpečným činnostiam zneškodňovania, ktoré spĺňajú ustanovenia článku 13 uvedenej smernice o ochrane zdravia ľudí a životného prostredia. Podľa článku 13 smernice 2008/98/ES členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa nakladanie s odpadom vykonávalo bez ohrozovania zdravia ľudí a poškodzovania životného prostredia. 
Čo sa týka neinfekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pokladáme za nevyhnutné umožniť všetky spôsoby jeho zneškodňovania (vrátane skládkovania). Táto požiadavka sa vzťahuje aj na pôvodne infekčný odpad, ktorý bol upravený na neinfekčný (napr. sterilizáciou v autokláve). 
Infekčný odpad zo zdravotníckych zariadení sa v súčasnosti v SR spracováva nielen spaľovacími technológiami, ale aj nespaľovacími technológiami, čo je v súlade s politikou Európskej únie v tejto oblasti. Infekčný zdravotnícky odpad v krajinách Európskej únie sa upravuje BAT technológiami, t. j. environmentálne najprijateľnejšími nespaľovacími technológiami. Nespaľovacia forma zneškodňovania, resp. úpravy infekčného odpadu zo zdravotníctva a veterinárneho lekárstva je obvyklá vo viacerých krajinách Európskej únie, napr. vo Francúzsku, Maďarsku, Španielsku a iných krajinách. 
Spaľovne nemocničných odpadov emitujú do ovzdušia množstvo polutantov vrátane dioxínov a furánov, ťažkých kovov (napríklad olovo, ortuť alebo kadmium), jemné prachové čiastočky, chlorovodík, oxid siričitý, oxid uhoľnatý, oxidy du¬síka a mnohé ďalšie znečisťujúce látky). Tieto emisie majú vážne negatívne dôsledky na zdravie zamestnancov spaľovní, verejnosti a aj na životné prostredie. Vzhľadom na tieto skutočnosti by nemalo byť spaľovanie nemocničných odpadov vo všeobecnosti doporučovaným a preferovaným spôsobom nakladania s nemocničným odpadom. 
Spaľovanie odpadu možno tiež považovať za jeden z najdrahších spôsobov zneškodňovania odpadu, berúc do úvahy investičné a prevádzkové náklady. Oproti tomu prevádzkovanie nespaľovacích zariadení na úpravu infekčného zdravotníckeho odpadu je v porovnaní so spaľovacími zariadeniami oveľa lacnejšie. Vo vzťahu k prevádzke zdravotníckych zariadení otázka finančných nákladov hrá podstatnú rolu. Tam, kde je to možné, treba uprednostniť menej nákladný spôsob zneškodňovania odpadu. V súčasnosti nie je vykonaná analýza rozsahu poplatkov za spaľovanie celého objemu zdravotníckych odpadov, ktoré by museli zdravotnícke zariadenia hradiť za takýto typ zneškodňovania odpadov v porovnaní s existujúcimi nákladmi, resp. poplatkami za nespaľovacie technológie. 
Na Slovensku existujú dve spaľovne na komunálny odpad a tri na nebezpečný odpad. V prípade zneškodňovania všetkého zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním je otázne, či uvedené tri spaľovne budú mať na tento účel dostatok kapacity. 
Spaľovne nie sú v tejto súvislosti preferované ani v Európskej únii, nakoľko by sa zvýšila environmentálna záťaž prostredia (preukázané vypúšťanie kancerogénnych látok spaľovňami). Zastávame názor, že nový návrh zákona o odpadoch nie je v súlade s právom a zvyklosťami krajín Európskej únie, keďže vyslovene zakazuje zhodnocovanie a zneškodňovanie iným spôsobom ako spaľovaním (vrátane skládkovania) akéhokoľvek odpadu zo zdravotníctva. 
Zneškodňovanie akéhokoľvek zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi Európskej únie o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a pred spaľovaním uprednostňujú iné technológie šetriace životné prostredie. Domnievame sa, že návrh zákona je v rozpore s odsekom 6 preambuly smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení, podľa ktorého „prvoradým cieľom každej politiky v oblasti odpadov by mala byť minimalizácia negatívnych účinkov tvorby a nakladania s odpadmi na zdravie ľudí a životné prostredie“. 
V praxi sa však vykonáva nielen spaľovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ale aj jeho úprava. Po predchádzajúcej úprave, ktorou sa dosiahne odstránenie infekčnosti odpadov zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, prichádzajú do úvahy aj iné spôsoby zneškodňovania takýchto odpadov (t. j. aj ich skládkovanie). 
Takisto je možné po úprave infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na neinfekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti zhodnocovať odpad drvením a následnou úpravou pripraviť z neho palivo pre cementárne. 
Ak návrh zakazuje zneškodňovať odpad zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, tak do budúcnosti týmto ustanovením nariadenia zakazuje akokoľvek inak postaviť zariadenia na zhodnocovanie odpadov zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti na Slovensku ani za pomoci čerpania dotácií z EÚ. Zneškodňovať zdravotnícky odpad iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi EU o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a uprednostňujú iné technológie. 

V návrhu zámeru chýba dostatočné odôvodnenie voľby metódy nakladania s odpadmi, vôbec nie je riadne odôvodnené prečo sa zvolilo veľmi reštriktívne opatrenie spaľovaním oproti možnostiam, ktoré ponúka smernica č. 2008/98 ES o odpade. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade členské štáty by mali podporovať používanie recyklovaných materiálov (ako je napríklad zhodnotený papier) v súlade s odpadovou hierarchiou a s cieľom vytvorenia recyklujúcej spoločnosti a v prípadoch, ak je to možné, by nemali podporovať ukladanie takýchto recyklovaných materiálov na skládky alebo ich spaľovanie. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade hierarchia odpadového hospodárstva vo všeobecnosti ustanovuje poradie priorít toho, čo predstavuje v právnych predpisoch o odpadoch a politike odpadového hospodárstva z celkového hľadiska najlepšiu environmentálnu voľbu, aj keď odklonenie sa od nej môže byť potrebné v prípade špecifických prúdov odpadov, ak je to odôvodnené okrem iného technickou uskutočniteľnosťou, ekonomickou životaschopnosťou a ochranou životného prostredia. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade v rámci hierarchia odpadového hospodárstva: 
1. V právnych predpisoch a politikách, ktoré sa týkajú predchádzania vzniku odpadu a nakladania s odpadom, sa ako poradie priorít uplatňuje táto hierarchia odpadového hospodárstva: 
a) predchádzanie vzniku; 
b) príprava na opätovné použitie; 
c) recyklácia; 
d) iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie; a 
e) zneškodňovanie. 

2. Pri uplatňovaní hierarchie odpadového hospodárstva uvedenej v odseku 1 prijmú členské štáty opatrenia na podporu možností, ktoré poskytujú najlepší celkový environmentálny výsledok. To si môže vyžadovať odklon určitých odpadových tokov od hierarchie, ak je to odôvodnené úvahami o životnom cykle vo vzťahu k celkovým vplyvom vzniku a nakladania 
s takýmto odpadom. Členské štáty zabezpečia, aby bol rozvoj právnych predpisov a politiky v oblasti odpadov plne transparentným procesom v duchu existujúcich vnútroštátnych pravidiel o konzultovaní a zapojení občanov a iných zúčastnených strán. 

Príloha č.1 
ZHODNOCOVANIE ODPADOV 

R1 Využitie najmä ako palivo alebo na získavanie energie iným spôsobom. 

R2 Spätné získavanie alebo regenerácia rozpúšťadiel. 

R3 Recyklácia alebo spätné získavanie organických látok, ktoré sa nepoužívajú ako rozpúšťadlá (vrátane kompostovania a iných biologických transformačných procesov). 

R4 Recyklácia alebo spätné získavanie kovov a kovových zlúčenín. 

R5 Recyklácia alebo spätné získavanie iných anorganických materiálov. 

R6 Regenerácia kyselín a zásad. 

R7 Spätné získavanie komponentov používaných pri odstraňovaní znečistenia. 

R8 Spätné získavanie komponentov z katalyzátorov. 

R9 Prečisťovanie oleja alebo jeho iné opätovné použitie. 

R10 Úprava pôdy na účel dosiahnutia prínosov pre poľnohospodárstvo alebo na zlepšenie životného prostredia. 

R11 Využitie odpadov vzniknutých pri činnostiach R1 až R10. 

R12 Úprava odpadov určených na spracovanie niektorou z činností R1 až R11. 

R13 Skladovanie odpadov pred použitím niektorej z činností R1 až R12 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 

Príloha č.2 
ZNEŠKODŇOVANIE ODPADOV 

D1 Uloženie do zeme alebo na povrchu zeme (napr. skládka odpadov). 

D2 Úprava pôdnymi procesmi (napr. biodegradácia kvapalných alebo kalových odpadov v pôde atď.). 

D3 Hĺbková injektáž (napr. injektáž čerpateľných odpadov do vrtov, soľných baní alebo prirodzených úložísk atď.). 

D4 Ukladanie do povrchových nádrží (napr. umiestnenie kvapalných alebo kalových odpadov do jám, rybníkov alebo lagún atď.). 

D5 Špeciálne vybudované skládky odpadov (napr. umiestnenie do samostatných buniek s povrchovou úpravou stien, ktoré sú zakryté a izolované jedna od druhej a od životného prostredia atď.). 

D6 Vypúšťanie a vhadzovanie do vodného recipienta okrem morí a oceánov. 

D7 Vypúšťanie a vhadzovanie do morí a oceánov vrátane uloženia na morské dno. 

D8 Biologická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12. 

D9 Fyzikálno-chemická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12 (napr. odparovanie, sušenie, kalcinácia atď.). 

D10 Spaľovanie na pevnine. 

D11 Spaľovanie na mori. 

D12 Trvalé uloženie (napr. umiestnenie kontajnerov v baniach atď.). 

D13 Zmiešavanie alebo miešanie pred použitím niektorej z činností D1 až D12. 

D14 Uloženie do ďalších obalov pred použitím niektorej z činností D1 až D13. 

D15 Skladovanie pred použitím niektorej z činností D1 až D14 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 
 	O 	A 	Akceptované v zmysle pripomienok MZ SR. 	
Verejnosť 	ad čl. I bod 24 - § 48a ods. 10 
Ak je výraz „spracovateľ použitých batérií a akumulátorov“ definovaný v základných ustanoveniach, je legislatívne nadbytočný text v zátvorke. 	O 	N 	Pripomienka nie je k Legislatívnemu zámeru. 	
Verejnosť 	K legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
Podľa výrobcov elektrických a elektronických zariadení prináša legislatívny návrh zákona o odpadoch v oblasti elektroodpadu mnoho pozitívnych zmien oproti súčasnej legislatíve, ktoré treba podporiť: 

Nový zákon o odpadoch sa snaží o harmonizáciu právnych predpisov SR s právnymi požiadavkami EÚ a vytvára predpoklady na spravodlivé postavenie a súťaž medzi všetkými subjektmi odpadového hospodárstva na jednotnom európskom trhu, vrátane výrobcov a dovozcov. Slovensko vďaka tomu predíde sankciám zo strany EÚ, zvýši sa ochrana životného prostredia, ochrana tuzemských výrobcov a dovozcov, ktorí budú môcť udržať , prípadne vytvoriť ďalšie pracovné miesta a zefektívnia sa náklady na nakladanie s elektroodpadom, čo sa pozitívne prejaví v znížení cien nových spotrebičov. 

Celý systém financovania a nakladania s elektroodpadom je založený na princípe rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov, tak ako je to obvyklé v iných členských štátoch EÚ. 

Legislatívny zámer má snahu o jasnejšie a transparentnejšie stanovenie pravidiel pre povinné osoby - výrobcov, zodpovedajúcich za plnenie cieľov zberu a recyklácie elektroodpadu. Autorizácia kolektívnych organizácií, ktorú nový zákona plánuje zaviesť, sprehľadní ich činnosť a zabezpečí, aby recyklačné poplatky, odvádzané pri kúpe nových spotrebičov boli efektívne a transparentne vynakladané na zber a recykláciu starých spotrebičov. 

MŽP SR vypracovaním legislatívneho zámeru jasne potvrdzuje svoj záujem riešiť skutočné problémy ochrany životného prostredia v oblasti odpadového hospodárstva. Chce posilniť dohľad orgánov štátnej správy, implementovať hierarchiu odpadového hospodárstva a vytvoriť elektronický informačný systém. 

Snaží sa tiež obmedziť výkup kovov od fyzických osôb – nepodnikateľov. V súčasnosti nakladajú s elektroodpadom rôzne subjekty bez akéhokoľvek povolenia a súhlasu výrobcov, ktorí za neho zodpovedajú. To v konečnom dôsledku zvyšuje náklady na zber a logistiku elektroodpadu a poškodzuje životné prostredie. 

Takto "vyzbierané" staré spotrebiče ľudia najskôr rozoberú na súčiastky s vysokým množstvom kovov, ktoré potom predajú vo výkupniach surovín. Nehodnotné „torzo“ starého spotrebiča následne niekde len tak pohodia. Jeho ekologická recyklácia už nie je možná a do životného prostredia sa dostávajú škodlivé látky. 

ODPORÚČANIA K NOVÉMU ZÁKONU O ODPADOCH 
S cieľom skvalitniť proces zberu a recyklácie elektroodpadu a zlepšiť životné prostredie súčasne odporúčame tvorcom zákona, aby v novom zákone stanovili plnenie povinností aj pre výrobcov a dovozcov, ktorí dnes predávajú elektrospotrebiče slovenským spotrebiteľom z iných členských štátov najmä prostredníctvom internetu. Práve títo sa dnes vďaka nedostatkom v legislatíve môžu vyhnúť plneniu povinností voči životnému prostrediu. Diskriminujú tak seriózne slovenské firmy, ktoré musia financovať elektroodpad aj za tieto subjekty. 

Súčasne odporúčame v novom zákone o odpadoch zjednodušiť systém nakladania s elektroodpadom pre ich pôvodcov alebo držiteľov, či už fyzické alebo právnické osoby, ktoré odovzdávajú elektroodpad priamo výrobcom ako zodpovedným osobám a s elektroodpadom neobchodujú ani s ním nenakladajú na podnikateľskom základe. 
 	O 	A 	Navrhované odorúčania MŽP SR zohľadní pri píiprave návrhu zákona. 	
Verejnosť 	Ad B. Navrhovaná úprava 2.9 Zákazy 
Legislatívny zámer zákona o odpadoch – pripomienkovanie 

Ad 
B. Navrhovaná úprava 
2.9 Zákazy 

Zákazy uvedené v platnom zákone o odpadoch zostanú zachované, súčasne sa však doplnia nové, pričom sa nedá vylúčiť, že v dôsledku doplnenia nových zákazov nevznikne potreba formulačnej úpravy už zavedených. Doplní sa zákaz: 
zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, 

Žiadame: 

• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zhodnocovať odpady zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
• Doplniť takéto znenie: 
Infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti sa zakazuje 
a) zhodnocovať činnosťami podľa položiek R2 až R11 prílohy č. 1.“ a 
b) zneškodňovať činnosťami podľa položiek D1 až D5 a D12 prílohy č. 2.“. 

• Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s tým, aby sa zákaz zhodnocovania vzťahoval na odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti. V hierarchii odpadového hospodárstva podľa smernice 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení (ďalej len „smernica 2008/98/ES“) je zhodnocovanie odpadu umiestnené pred zneškodňovaním, pričom od tejto hierarchie je možné odkloniť sa „iba pre určité prúdy odpadov v prípade, ak je odôvodnenými úvahami zaručená a preukázaná vyššia ochrana životného prostredia a lepší environmentálny výsledok ..“.. Zhodnocovanie odpadu je „akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je využitie odpadu za účelom nahradiť iné materiály vo výrobnej činnosti alebo v širšom hospodárstve“. Pre infekčný odpad neprichádzajú do úvahy činnosti R2 až R11. Nenamietame proti zhodnocovaniu infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti podľa položiek R1, R12 a R13 prílohy č.1 „Zhodnocovanie odpadov“. 

• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním; 
• Doplniť takéto znenie: 
zákaz zneškodňovať infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti skládkovaním; tento zákaz sa nevzťahuje na skládkovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ktorý bol upravený z infekčného na neinfekčný.“. 

• Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti mohol byť zneškodňovaný len spaľovaním. V súvislosti s navrhovaným zákazom upozorňujeme na veľmi širokú definíciu zneškodňovania odpadu podľa § 2 ods. 18, podľa ktorej je zneškodňovanie odpadu „taká činnosť, ktorá nie je zhodnocovaním, aj vtedy ak je druhotným výsledkom činnosti spätné získanie látok alebo energie. Vzhľadom na túto definíciu zneškodňovania odpadu zahŕňajúcu veľký rozsah činností pokladáme za neprípustné ustanoviť takú formuláciu zákazu, ktorú navrhuje rezort životného prostredia. Dokonca aj v prípade zúženia predmetu zákazu zneškodňovania odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti iným spôsobom ako spaľovaním výlučne na infekčný odpad by nebolo možné infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti napr. upravovať, skladovať alebo v súvislosti s jeho zneškodňovaním vykonávať ďalšie potrebné činnosti. Preto požadujeme okrem špecifikácie odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na infekčný umožniť všetky spôsoby zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti okrem tých, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo zdravie ľudí [žiadame preto taxatívne ustanoviť len zákaz určitých neprípustných činností zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti – ide o zákaz týchto šiestich konkrétnych činností spomedzi činností uvedených v prílohe č.2 „Zneškodňovanie odpadov“: zákaz skládkovania, úpravy pôdnymi procesmi, hĺbkovej injektáže, ukladania do povrchových nádrží (napr. do jám, rybníkov alebo lagún atď.), špeciálne vybudovaných skládok odpadov a trvalého uloženia (napr. umiestnenia kontajnerov v baniach]. 
V rámci zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti nie je hľadiska ochrany zdravia ľudí a životného prostredia dôvod zakazovať ostatné činnosti. Týmto spôsobom sa docieli ochrana zdravia ľudí a životného prostredia a súčasne sa v rámci zneškodňovania umožní potrebné nakladanie s infekčným odpadom zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti (napr. jeho odoberanie, úprava z infekčného na neinfekčný, skladovanie...). Naša požiadavka je v súlade s článkom 12 smernice 2008/98/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade, keď nedošlo k zhodnocovaniu v súlade s článkom 10 ods. 1 uvedenej smernice, odpad podrobil bezpečným činnostiam zneškodňovania, ktoré spĺňajú ustanovenia článku 13 uvedenej smernice o ochrane zdravia ľudí a životného prostredia. Podľa článku 13 smernice 2008/98/ES členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa nakladanie s odpadom vykonávalo bez ohrozovania zdravia ľudí a poškodzovania životného prostredia. 
Čo sa týka neinfekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pokladáme za nevyhnutné umožniť všetky spôsoby jeho zneškodňovania (vrátane skládkovania). Táto požiadavka sa vzťahuje aj na pôvodne infekčný odpad, ktorý bol upravený na neinfekčný (napr. sterilizáciou v autokláve). 
Infekčný odpad zo zdravotníckych zariadení sa v súčasnosti v SR spracováva nielen spaľovacími technológiami, ale aj nespaľovacími technológiami, čo je v súlade s politikou Európskej únie v tejto oblasti. Infekčný zdravotnícky odpad v krajinách Európskej únie sa upravuje BAT technológiami, t. j. environmentálne najprijateľnejšími nespaľovacími technológiami. Nespaľovacia forma zneškodňovania, resp. úpravy infekčného odpadu zo zdravotníctva a veterinárneho lekárstva je obvyklá vo viacerých krajinách Európskej únie, napr. vo Francúzsku, Maďarsku, Španielsku a iných krajinách. 
Spaľovne nemocničných odpadov emitujú do ovzdušia množstvo polutantov vrátane dioxínov a furánov, ťažkých kovov (napríklad olovo, ortuť alebo kadmium), jemné prachové čiastočky, chlorovodík, oxid siričitý, oxid uhoľnatý, oxidy du¬síka a mnohé ďalšie znečisťujúce látky). Tieto emisie majú vážne negatívne dôsledky na zdravie zamestnancov spaľovní, verejnosti a aj na životné prostredie. Vzhľadom na tieto skutočnosti by nemalo byť spaľovanie nemocničných odpadov vo všeobecnosti doporučovaným a preferovaným spôsobom nakladania s nemocničným odpadom. 
Spaľovanie odpadu možno tiež považovať za jeden z najdrahších spôsobov zneškodňovania odpadu, berúc do úvahy investičné a prevádzkové náklady. Oproti tomu prevádzkovanie nespaľovacích zariadení na úpravu infekčného zdravotníckeho odpadu je v porovnaní so spaľovacími zariadeniami oveľa lacnejšie. Vo vzťahu k prevádzke zdravotníckych zariadení otázka finančných nákladov hrá podstatnú rolu. Tam, kde je to možné, treba uprednostniť menej nákladný spôsob zneškodňovania odpadu. V súčasnosti nie je vykonaná analýza rozsahu poplatkov za spaľovanie celého objemu zdravotníckych odpadov, ktoré by museli zdravotnícke zariadenia hradiť za takýto typ zneškodňovania odpadov v porovnaní s existujúcimi nákladmi, resp. poplatkami za nespaľovacie technológie. 
Na Slovensku existujú dve spaľovne na komunálny odpad a tri na nebezpečný odpad. V prípade zneškodňovania všetkého zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním je otázne, či uvedené tri spaľovne budú mať na tento účel dostatok kapacity. 
Spaľovne nie sú v tejto súvislosti preferované ani v Európskej únii, nakoľko by sa zvýšila environmentálna záťaž prostredia (preukázané vypúšťanie kancerogénnych látok spaľovňami). Zastávame názor, že nový návrh zákona o odpadoch nie je v súlade s právom a zvyklosťami krajín Európskej únie, keďže vyslovene zakazuje zhodnocovanie a zneškodňovanie iným spôsobom ako spaľovaním (vrátane skládkovania) akéhokoľvek odpadu zo zdravotníctva. 
Zneškodňovanie akéhokoľvek zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi Európskej únie o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a pred spaľovaním uprednostňujú iné technológie šetriace životné prostredie. Domnievame sa, že návrh zákona je v rozpore s odsekom 6 preambuly smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení, podľa ktorého „prvoradým cieľom každej politiky v oblasti odpadov by mala byť minimalizácia negatívnych účinkov tvorby a nakladania s odpadmi na zdravie ľudí a životné prostredie“. 
V praxi sa však vykonáva nielen spaľovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ale aj jeho úprava. Po predchádzajúcej úprave, ktorou sa dosiahne odstránenie infekčnosti odpadov zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, prichádzajú do úvahy aj iné spôsoby zneškodňovania takýchto odpadov (t. j. aj ich skládkovanie). 
Takisto je možné po úprave infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na neinfekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti zhodnocovať odpad drvením a následnou úpravou pripraviť z neho palivo pre cementárne. 
Ak návrh zakazuje zneškodňovať odpad zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, tak do budúcnosti týmto ustanovením nariadenia zakazuje akokoľvek inak postaviť zariadenia na zhodnocovanie odpadov zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti na Slovensku ani za pomoci čerpania dotácií z EÚ. Zneškodňovať zdravotnícky odpad iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi EU o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a uprednostňujú iné technológie. 

V návrhu zámeru chýba dostatočné odôvodnenie voľby metódy nakladania s odpadmi, vôbec nie je riadne odôvodnené prečo sa zvolilo veľmi reštriktívne opatrenie spaľovaním oproti možnostiam, ktoré ponúka smernica č. 2008/98 ES o odpade. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade členské štáty by mali podporovať používanie recyklovaných materiálov (ako je napríklad zhodnotený papier) v súlade s odpadovou hierarchiou a s cieľom vytvorenia recyklujúcej spoločnosti a v prípadoch, ak je to možné, by nemali podporovať ukladanie takýchto recyklovaných materiálov na skládky alebo ich spaľovanie. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade hierarchia odpadového hospodárstva vo všeobecnosti ustanovuje poradie priorít toho, čo predstavuje v právnych predpisoch o odpadoch a politike odpadového hospodárstva z celkového hľadiska najlepšiu environmentálnu voľbu, aj keď odklonenie sa od nej môže byť potrebné v prípade špecifických prúdov odpadov, ak je to odôvodnené okrem iného technickou uskutočniteľnosťou, ekonomickou životaschopnosťou a ochranou životného prostredia. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade v rámci hierarchia odpadového hospodárstva: 
1. V právnych predpisoch a politikách, ktoré sa týkajú predchádzania vzniku odpadu a nakladania s odpadom, sa ako poradie priorít uplatňuje táto hierarchia odpadového hospodárstva: 
a) predchádzanie vzniku; 
b) príprava na opätovné použitie; 
c) recyklácia; 
d) iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie; a 
e) zneškodňovanie. 

2. Pri uplatňovaní hierarchie odpadového hospodárstva uvedenej v odseku 1 prijmú členské štáty opatrenia na podporu možností, ktoré poskytujú najlepší celkový environmentálny výsledok. To si môže vyžadovať odklon určitých odpadových tokov od hierarchie, ak je to odôvodnené úvahami o životnom cykle vo vzťahu k celkovým vplyvom vzniku a nakladania 
s takýmto odpadom. Členské štáty zabezpečia, aby bol rozvoj právnych predpisov a politiky v oblasti odpadov plne transparentným procesom v duchu existujúcich vnútroštátnych pravidiel o konzultovaní a zapojení občanov a iných zúčastnených strán. 

Príloha č.1 
ZHODNOCOVANIE ODPADOV 

R1 Využitie najmä ako palivo alebo na získavanie energie iným spôsobom. 

R2 Spätné získavanie alebo regenerácia rozpúšťadiel. 

R3 Recyklácia alebo spätné získavanie organických látok, ktoré sa nepoužívajú ako rozpúšťadlá (vrátane kompostovania a iných biologických transformačných procesov). 

R4 Recyklácia alebo spätné získavanie kovov a kovových zlúčenín. 

R5 Recyklácia alebo spätné získavanie iných anorganických materiálov. 

R6 Regenerácia kyselín a zásad. 

R7 Spätné získavanie komponentov používaných pri odstraňovaní znečistenia. 

R8 Spätné získavanie komponentov z katalyzátorov. 

R9 Prečisťovanie oleja alebo jeho iné opätovné použitie. 

R10 Úprava pôdy na účel dosiahnutia prínosov pre poľnohospodárstvo alebo na zlepšenie životného prostredia. 

R11 Využitie odpadov vzniknutých pri činnostiach R1 až R10. 

R12 Úprava odpadov určených na spracovanie niektorou z činností R1 až R11. 

R13 Skladovanie odpadov pred použitím niektorej z činností R1 až R12 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 

Príloha č.2 
ZNEŠKODŇOVANIE ODPADOV 

D1 Uloženie do zeme alebo na povrchu zeme (napr. skládka odpadov). 

D2 Úprava pôdnymi procesmi (napr. biodegradácia kvapalných alebo kalových odpadov v pôde atď.). 

D3 Hĺbková injektáž (napr. injektáž čerpateľných odpadov do vrtov, soľných baní alebo prirodzených úložísk atď.). 

D4 Ukladanie do povrchových nádrží (napr. umiestnenie kvapalných alebo kalových odpadov do jám, rybníkov alebo lagún atď.). 

D5 Špeciálne vybudované skládky odpadov (napr. umiestnenie do samostatných buniek s povrchovou úpravou stien, ktoré sú zakryté a izolované jedna od druhej a od životného prostredia atď.). 

D6 Vypúšťanie a vhadzovanie do vodného recipienta okrem morí a oceánov. 

D7 Vypúšťanie a vhadzovanie do morí a oceánov vrátane uloženia na morské dno. 

D8 Biologická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12. 

D9 Fyzikálno-chemická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12 (napr. odparovanie, sušenie, kalcinácia atď.). 

D10 Spaľovanie na pevnine. 

D11 Spaľovanie na mori. 

D12 Trvalé uloženie (napr. umiestnenie kontajnerov v baniach atď.). 

D13 Zmiešavanie alebo miešanie pred použitím niektorej z činností D1 až D12. 

D14 Uloženie do ďalších obalov pred použitím niektorej z činností D1 až D13. 

D15 Skladovanie pred použitím niektorej z činností D1 až D14 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 

MUDr. Martin Starzyk, PhD., MBA 
m. 0905 715 768, mstarzyk@hotmail.com 

 	O 	A 	Akceptované v zmysle pripomienok MZ SR 	
Verejnosť 	Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch, ktorú predložilo MŽP SR dňa 10.5.2013 do medzirezortného pripomienkového konania. 
Podávame zásadnú pripomienku k predloženému Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch, ktorú predložilo MŽP SR dňa 10.5.2013 do medzirezortného pripomienkového konania. 
Zásadná pripomienka sa týka časti B) Navrhovaná úprava, bod 2) Štruktúra a tézy nového zákona, pod bod 2.9) Zákazy, tretia odrážka: „zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa“. 

Toto opatrenie považujeme za neopodstatnené a neprimerané a z toho pohľadu za nepotrebné. 

Koncom 80. rokov podnik Zberné suroviny začal budovať sieť výkupní druhotných surovín zameraných najmä na zber odpadov od občanov kontajnerovým systémom, kde sa už pri prvotnom sústredení tieto odpady triedili podľa druhu a požiadaviek od spracovateľov. 
Na základe tohto už vybudovaného systému sa neskôr vytvárali ďalšie väčšie a menšie spoločnosti , ktoré sa začali zaoberať zberom druhotných surovín. 
V tomto systéme sa pokračovalo aj po prijatí zákona o odpadoch v roku 1991, či 2001, ktorý v podstate zosúladil legislatívu s praxou. Počas celej doby od prijatia zákona o odpadoch sa budoval systém výkupu druhotných surovín tak, aby spĺňal všetky podmienky zákona. Na vybudovanie prevádzok spoločnosti vynaložili značný finančný kapitál. Disponujú priestormi, technikou a zamestnancami. Dôležitým faktorom je zamestnanosť. Po aplikovaní tohto zákona do praxe, by boli spoločnosti nútené svojich zamestnancov z dôvodu nadbytočnosti prepúšťať, čím by sa rapídne zvýšila nezamestnanosť. Niektoré spoločnosti by museli úplne zaniknúť. Jedna takáto výkupňa zabezpečí výkup cca. 500 - 700 ton/rok kovového odpadu od občanov a nie je pravda, že 80% pochádza z trestnej činnosti. K tomuto číslu zároveň žiadame MŽP SR vysvetliť odkiaľ toto číslo pochádza, z akej štatistiky, z akej metodiky, či akej analýzy. Z celkového objemu zozbieraného kovového odpadu činí výkup od občanov cca. 30%, čo nie je zanedbateľné množstvo. Evidencia odpadu je veľmi prísna. Od každého občana sa evidujú údaje z OP, robí sa fotodokumentácia vykúpeného kovového odpadu a táto sa archivuje 5 rokov. Vykonávajú sa kontroly z úradov životného prostredia, či SIŽP. 
Je len logické, že ak občan považuje svoj majetok za nepotrebný, jeho odpredajom do výkupne druhotných surovín sa mu sčasti vrátia vynaložené prostriedky na jeho zaobstaranie, čím prispeje ku kúpe nového výrobku. A musíme si priznať, že veľká časť obyvateľstva je nútená si takto prilepšovať do rodinného rozpočtu (nízkopríjmové obyvateľstvo, dôchodcovia...). 
No najdôležitejší by bol dosah na ekonomiku štátu. Zabehnutý a vybudovaný mechanizmus , ktorý dlhé roky fungoval by sa celý zosypal. Firmy zaoberajúce sa výkupom vo veľkej miere disponujú dlhoročnými skúsenosťami a detailnými znalosťami potrieb spracovateľského priemyslu. Disponujú príslušným materiálno-technickým zabezpečením. Celú túto zodpovednosť preniesť na samosprávy , ktoré by museli začať budovať celý systém odznova, či po materiálnej stránke tak po personálnej. A je otázne, či sú samosprávy vôbec schopné vybudovať, prevádzkovať a zabezpečiť chod takto zariadených zberných dvorov. Na prevádzku zberného dvora je potrebný areál, betónové plochy, oplotenie, váhu, zamestnancov a non stop strážnu službu. Všetko sú to vysoké náklady, ktoré budú musieť obce a mestá vynaložiť zo svojho vlastného rozpočtu. Otázna je efektívnosť práce, na ktorú je potrebné disponovať kvalifikovanými pracovníkmi, či ďalšou technikou na úpravu kovov (kliešte, hydraulické nožnice ...). V opačnom prípade bude prevádzka zberného dvora neefektívna, prípadne sa budú prevážať ľahko naložené kontajnery k spracovateľom kovov, čo opäť do značnej miery zníži efektívnosť takéhoto systému. Budúcnosť vidíme skôr v užšej spolupráci so samosprávami. Smernica 2008/98/ES totiž usmerňuje zber odpadu cez sieť výkupní, obchodníkov a obcí. 
Treba si položiť otázku, či je vôbec samotný štát v dnešnej dobe schopný finančne podporovať tieto náročné projekty. Taktiež je potrebné zodpovedať na otázku, akú motiváciu budú mať občania aby odovzdávali kovový odpad do zberných dvorov. Jasný príklad vidíme v plastových fľašiach, aj keď sa vykonáva v obciach separovaný zber, naša republika je zaplavená takýmto odpadom. Strata motivácie časti populácie zbierať odpady za odplatu povedie k znižovaniu spracovaných množstiev a tým i k zníženiu percentuálneho podielu recyklovaných odpadov. 
Argumentácia, že zavedením tohto zákazu sa obmedzí trestná činnosť je len zavádzanie. Ľudia, ktorí páchajú trestnú činnosť krádežami si nájdu iný druh krádeže a nič sa nevyrieši. Pýtame sa, keď určití neprispôsobiví obyvatelia kradnú napríklad zemiaky, či drevo, tak zakážeme pestovať zemiaky a nebudeme vysádzať stromy? Týmto problémom by sa mali zaoberať orgány činné v trestnom konaní. 
Sústredením kovov na zberných dvoroch by taktiež dochádzalo k efektu, že k odpadom by sa s najväčšou pravdepodobnosťou dostali len najväčšie spoločnosti, ktoré nakladajú v súčasnosti s kovmi. Povedie teda k zániku menšej konkurencie, opätovne k prehĺbeniu nezamestnanosti a zisk z predaja kovov sa s najväčšou pravdepodobnosťou skoncentruje v rukách zahraničných investorov, ktorý ho následne odvedú do systému svojich materských krajín, teda kapitál, ktorý by sa mal a mohol využívať v našej ekonomike poputuje do zahraničia. 
Z vyššie uvedeného preto navrhujeme vypustiť tento zákaz z predloženého Legislatívneho zámeru zákona o odpadoch. 
Pre elimináciu výkupu kovov pochádzajúcich z trestnej činnosti navrhujeme nasledovné: 
- Ponechať súčasný systém zberu kovových odpadov 
- Zvýšiť sankcie za porušovanie výkupu zakázaných predmetov 
- Posilniť kontroly SIŽP 
- Nasadiť štátnych agentov „provokatérov“ 
- Prísne uplatňovať a pokutovať subjekty, ktoré porušia dané povinnosti 
Týmito opatreniami je možné zabezpečiť elimináciu trestnej činnosti, pri zachovaní súčasného, už dlhé roky zavedeného systému zberu kovových odpadov. 
Veríme že MŽP SR prehodnotí svoj postoj, v záujme hľadania spoločného riešenia problémových miest praxe. 

 	O 	N 	MŽP SR trvá na zavedení a opodstatnenosti zákazu výkupu farebných kovov. 	
Verejnosť 	Predloženému Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch, ktorú predložilo MŽP SR dňa 10.5.2013 do medzirenia. 
Podávame zásadnú pripomienku k predloženému Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch, ktorú predložilo MŽP SR dňa 10.5.2013 do medzirezortného pripomienkového konania. 
Zásadná pripomienka sa týka časti B) Navrhovaná úprava, bod 2) Štruktúra a tézy nového zákona, pod bod 2.9) Zákazy, tretia odrážka: „zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa“. 

Toto opatrenie považujeme za neopodstatnené a neprimerané a z toho pohľadu za nepotrebné. 

Koncom 80. rokov podnik Zberné suroviny začal budovať sieť výkupní druhotných surovín zameraných najmä na zber odpadov od občanov kontajnerovým systémom, kde sa už pri prvotnom sústredení tieto odpady triedili podľa druhu a požiadaviek od spracovateľov. 
Na základe tohto už vybudovaného systému sa neskôr vytvárali ďalšie väčšie a menšie spoločnosti , ktoré sa začali zaoberať zberom druhotných surovín. 
V tomto systéme sa pokračovalo aj po prijatí zákona o odpadoch v roku 1991, či 2001, ktorý v podstate zosúladil legislatívu s praxou. Počas celej doby od prijatia zákona o odpadoch sa budoval systém výkupu druhotných surovín tak, aby spĺňal všetky podmienky zákona. Na vybudovanie prevádzok spoločnosti vynaložili značný finančný kapitál. Disponujú priestormi, technikou a zamestnancami. Dôležitým faktorom je zamestnanosť. Po aplikovaní tohto zákona do praxe, by boli spoločnosti nútené svojich zamestnancov z dôvodu nadbytočnosti prepúšťať, čím by sa rapídne zvýšila nezamestnanosť. Niektoré spoločnosti by museli úplne zaniknúť. Jedna takáto výkupňa zabezpečí výkup cca. 500 - 700 ton/rok kovového odpadu od občanov a nie je pravda, že 80% pochádza z trestnej činnosti. K tomuto číslu zároveň žiadame MŽP SR vysvetliť odkiaľ toto číslo pochádza, z akej štatistiky, z akej metodiky, či akej analýzy. Z celkového objemu zozbieraného kovového odpadu činí výkup od občanov cca. 30%, čo nie je zanedbateľné množstvo. Evidencia odpadu je veľmi prísna. Od každého občana sa evidujú údaje z OP, robí sa fotodokumentácia vykúpeného kovového odpadu a táto sa archivuje 5 rokov. Vykonávajú sa kontroly z úradov životného prostredia, či SIŽP. 
Je len logické, že ak občan považuje svoj majetok za nepotrebný, jeho odpredajom do výkupne druhotných surovín sa mu sčasti vrátia vynaložené prostriedky na jeho zaobstaranie, čím prispeje ku kúpe nového výrobku. A musíme si priznať, že veľká časť obyvateľstva je nútená si takto prilepšovať do rodinného rozpočtu (nízkopríjmové obyvateľstvo, dôchodcovia...). 
No najdôležitejší by bol dosah na ekonomiku štátu. Zabehnutý a vybudovaný mechanizmus , ktorý dlhé roky fungoval by sa celý zosypal. Firmy zaoberajúce sa výkupom vo veľkej miere disponujú dlhoročnými skúsenosťami a detailnými znalosťami potrieb spracovateľského priemyslu. Disponujú príslušným materiálno-technickým zabezpečením. Celú túto zodpovednosť preniesť na samosprávy , ktoré by museli začať budovať celý systém odznova, či po materiálnej stránke tak po personálnej. A je otázne, či sú samosprávy vôbec schopné vybudovať, prevádzkovať a zabezpečiť chod takto zariadených zberných dvorov. Na prevádzku zberného dvora je potrebný areál, betónové plochy, oplotenie, váhu, zamestnancov a non stop strážnu službu. Všetko sú to vysoké náklady, ktoré budú musieť obce a mestá vynaložiť zo svojho vlastného rozpočtu. Otázna je efektívnosť práce, na ktorú je potrebné disponovať kvalifikovanými pracovníkmi, či ďalšou technikou na úpravu kovov (kliešte, hydraulické nožnice ...). V opačnom prípade bude prevádzka zberného dvora neefektívna, prípadne sa budú prevážať ľahko naložené kontajnery k spracovateľom kovov, čo opäť do značnej miery zníži efektívnosť takéhoto systému. Budúcnosť vidíme skôr v užšej spolupráci so samosprávami. Smernica 2008/98/ES totiž usmerňuje zber odpadu cez sieť výkupní, obchodníkov a obcí. 
Treba si položiť otázku, či je vôbec samotný štát v dnešnej dobe schopný finančne podporovať tieto náročné projekty. Taktiež je potrebné zodpovedať na otázku, akú motiváciu budú mať občania aby odovzdávali kovový odpad do zberných dvorov. Jasný príklad vidíme v plastových fľašiach, aj keď sa vykonáva v obciach separovaný zber, naša republika je zaplavená takýmto odpadom. Strata motivácie časti populácie zbierať odpady za odplatu povedie k znižovaniu spracovaných množstiev a tým i k zníženiu percentuálneho podielu recyklovaných odpadov. 
Argumentácia, že zavedením tohto zákazu sa obmedzí trestná činnosť je len zavádzanie. Ľudia, ktorí páchajú trestnú činnosť krádežami si nájdu iný druh krádeže a nič sa nevyrieši. Pýtame sa, keď určití neprispôsobiví obyvatelia kradnú napríklad zemiaky, či drevo, tak zakážeme pestovať zemiaky a nebudeme vysádzať stromy? Týmto problémom by sa mali zaoberať orgány činné v trestnom konaní. 
Sústredením kovov na zberných dvoroch by taktiež dochádzalo k efektu, že k odpadom by sa s najväčšou pravdepodobnosťou dostali len najväčšie spoločnosti, ktoré nakladajú v súčasnosti s kovmi. Povedie teda k zániku menšej konkurencie, opätovne k prehĺbeniu nezamestnanosti a zisk z predaja kovov sa s najväčšou pravdepodobnosťou skoncentruje v rukách zahraničných investorov, ktorý ho následne odvedú do systému svojich materských krajín, teda kapitál, ktorý by sa mal a mohol využívať v našej ekonomike poputuje do zahraničia. 
Z vyššie uvedeného preto navrhujeme vypustiť tento zákaz z predloženého Legislatívneho zámeru zákona o odpadoch. 
Pre elimináciu výkupu kovov pochádzajúcich z trestnej činnosti navrhujeme nasledovné: 
- Ponechať súčasný systém zberu kovových odpadov 
- Zvýšiť sankcie za porušovanie výkupu zakázaných predmetov 
- Posilniť kontroly SIŽP 
- Nasadiť štátnych agentov „provokatérov“ 
- Prísne uplatňovať a pokutovať subjekty, ktoré porušia dané povinnosti 
Týmito opatreniami je možné zabezpečiť elimináciu trestnej činnosti, pri zachovaní súčasného, už dlhé roky zavedeného systému zberu kovových odpadov. 
Veríme že MŽP SR prehodnotí svoj postoj, v záujme hľadania spoločného riešenia problémových miest praxe. 
 	O 	N 	MŽP SR trvá na zavedení zákazu výkupu farebných kovov. 	
Verejnosť 	Legislatívny zámer zákona o odpadoch – pripomienkovanie 
Legislatívny zámer zákona o odpadoch – pripomienkovanie 
Ad 
B. Navrhovaná úprava 
2.9 Zákazy 
Zákazy uvedené v platnom zákone o odpadoch zostanú zachované, súčasne sa však doplnia nové, pričom sa nedá vylúčiť, že v dôsledku doplnenia nových zákazov nevznikne potreba formulačnej úpravy už zavedených. Doplní sa zákaz: 
zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, 
Žiadame: 
• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zhodnocovať odpady zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
• Doplniť takéto znenie: 
Infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti sa zakazuje 
a) zhodnocovať činnosťami podľa položiek R2 až R11 prílohy č. 1.“ a 
b) zneškodňovať činnosťami podľa položiek D1 až D5 a D12 prílohy č. 2.“. 
• Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s tým, aby sa zákaz zhodnocovania vzťahoval na odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti. V hierarchii odpadového hospodárstva podľa smernice 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení (ďalej len „smernica 2008/98/ES“) je zhodnocovanie odpadu umiestnené pred zneškodňovaním, pričom od tejto hierarchie je možné odkloniť sa „iba pre určité prúdy odpadov v prípade, ak je odôvodnenými úvahami zaručená a preukázaná vyššia ochrana životného prostredia a lepší environmentálny výsledok ..“.. Zhodnocovanie odpadu je „akákoľvek činnosť, ktorej hlavným výsledkom je využitie odpadu za účelom nahradiť iné materiály vo výrobnej činnosti alebo v širšom hospodárstve“. Pre infekčný odpad neprichádzajú do úvahy činnosti R2 až R11. Nenamietame proti zhodnocovaniu infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti podľa položiek R1, R12 a R13 prílohy č.1 „Zhodnocovanie odpadov“. 
• Vypustiť formuláciu: 
zákaz zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním; 
• Doplniť takéto znenie: 
zákaz zneškodňovať infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti skládkovaním; tento zákaz sa nevzťahuje na skládkovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ktorý bol upravený z infekčného na neinfekčný.“. 
• Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s návrhom predkladateľa, podľa ktorého by odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti mohol byť zneškodňovaný len spaľovaním. V súvislosti s navrhovaným zákazom upozorňujeme na veľmi širokú definíciu zneškodňovania odpadu podľa § 2 ods. 18, podľa ktorej je zneškodňovanie odpadu „taká činnosť, ktorá nie je zhodnocovaním, aj vtedy ak je druhotným výsledkom činnosti spätné získanie látok alebo energie. Vzhľadom na túto definíciu zneškodňovania odpadu zahŕňajúcu veľký rozsah činností pokladáme za neprípustné ustanoviť takú formuláciu zákazu, ktorú navrhuje rezort životného prostredia. Dokonca aj v prípade zúženia predmetu zákazu zneškodňovania odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti iným spôsobom ako spaľovaním výlučne na infekčný odpad by nebolo možné infekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti napr. upravovať, skladovať alebo v súvislosti s jeho zneškodňovaním vykonávať ďalšie potrebné činnosti. Preto požadujeme okrem špecifikácie odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na infekčný umožniť všetky spôsoby zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti okrem tých, ktoré by mali nepriaznivý vplyv na životné prostredie alebo zdravie ľudí [žiadame preto taxatívne ustanoviť len zákaz určitých neprípustných činností zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti – ide o zákaz týchto šiestich konkrétnych činností spomedzi činností uvedených v prílohe č.2 „Zneškodňovanie odpadov“: zákaz skládkovania, úpravy pôdnymi procesmi, hĺbkovej injektáže, ukladania do povrchových nádrží (napr. do jám, rybníkov alebo lagún atď.), špeciálne vybudovaných skládok odpadov a trvalého uloženia (napr. umiestnenia kontajnerov v baniach]. 
V rámci zneškodňovania infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti nie je hľadiska ochrany zdravia ľudí a životného prostredia dôvod zakazovať ostatné činnosti. Týmto spôsobom sa docieli ochrana zdravia ľudí a životného prostredia a súčasne sa v rámci zneškodňovania umožní potrebné nakladanie s infekčným odpadom zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti (napr. jeho odoberanie, úprava z infekčného na neinfekčný, skladovanie...). Naša požiadavka je v súlade s článkom 12 smernice 2008/98/ES, podľa ktorého členské štáty zabezpečia, aby sa v prípade, keď nedošlo k zhodnocovaniu v súlade s článkom 10 ods. 1 uvedenej smernice, odpad podrobil bezpečným činnostiam zneškodňovania, ktoré spĺňajú ustanovenia článku 13 uvedenej smernice o ochrane zdravia ľudí a životného prostredia. Podľa článku 13 smernice 2008/98/ES členské štáty prijmú potrebné opatrenia s cieľom zabezpečiť, aby sa nakladanie s odpadom vykonávalo bez ohrozovania zdravia ľudí a poškodzovania životného prostredia. 
Čo sa týka neinfekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pokladáme za nevyhnutné umožniť všetky spôsoby jeho zneškodňovania (vrátane skládkovania). Táto požiadavka sa vzťahuje aj na pôvodne infekčný odpad, ktorý bol upravený na neinfekčný (napr. sterilizáciou v autokláve). 
Infekčný odpad zo zdravotníckych zariadení sa v súčasnosti v SR spracováva nielen spaľovacími technológiami, ale aj nespaľovacími technológiami, čo je v súlade s politikou Európskej únie v tejto oblasti. Infekčný zdravotnícky odpad v krajinách Európskej únie sa upravuje BAT technológiami, t. j. environmentálne najprijateľnejšími nespaľovacími technológiami. Nespaľovacia forma zneškodňovania, resp. úpravy infekčného odpadu zo zdravotníctva a veterinárneho lekárstva je obvyklá vo viacerých krajinách Európskej únie, napr. vo Francúzsku, Maďarsku, Španielsku a iných krajinách. 
Spaľovne nemocničných odpadov emitujú do ovzdušia množstvo polutantov vrátane dioxínov a furánov, ťažkých kovov (napríklad olovo, ortuť alebo kadmium), jemné prachové čiastočky, chlorovodík, oxid siričitý, oxid uhoľnatý, oxidy du¬síka a mnohé ďalšie znečisťujúce látky). Tieto emisie majú vážne negatívne dôsledky na zdravie zamestnancov spaľovní, verejnosti a aj na životné prostredie. Vzhľadom na tieto skutočnosti by nemalo byť spaľovanie nemocničných odpadov vo všeobecnosti doporučovaným a preferovaným spôsobom nakladania s nemocničným odpadom. 
Spaľovanie odpadu možno tiež považovať za jeden z najdrahších spôsobov zneškodňovania odpadu, berúc do úvahy investičné a prevádzkové náklady. Oproti tomu prevádzkovanie nespaľovacích zariadení na úpravu infekčného zdravotníckeho odpadu je v porovnaní so spaľovacími zariadeniami oveľa lacnejšie. Vo vzťahu k prevádzke zdravotníckych zariadení otázka finančných nákladov hrá podstatnú rolu. Tam, kde je to možné, treba uprednostniť menej nákladný spôsob zneškodňovania odpadu. V súčasnosti nie je vykonaná analýza rozsahu poplatkov za spaľovanie celého objemu zdravotníckych odpadov, ktoré by museli zdravotnícke zariadenia hradiť za takýto typ zneškodňovania odpadov v porovnaní s existujúcimi nákladmi, resp. poplatkami za nespaľovacie technológie. 
Na Slovensku existujú dve spaľovne na komunálny odpad a tri na nebezpečný odpad. V prípade zneškodňovania všetkého zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním je otázne, či uvedené tri spaľovne budú mať na tento účel dostatok kapacity. 
Spaľovne nie sú v tejto súvislosti preferované ani v Európskej únii, nakoľko by sa zvýšila environmentálna záťaž prostredia (preukázané vypúšťanie kancerogénnych látok spaľovňami). Zastávame názor, že nový návrh zákona o odpadoch nie je v súlade s právom a zvyklosťami krajín Európskej únie, keďže vyslovene zakazuje zhodnocovanie a zneškodňovanie iným spôsobom ako spaľovaním (vrátane skládkovania) akéhokoľvek odpadu zo zdravotníctva. 
Zneškodňovanie akéhokoľvek zdravotníckeho odpadu iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi Európskej únie o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a pred spaľovaním uprednostňujú iné technológie šetriace životné prostredie. Domnievame sa, že návrh zákona je v rozpore s odsekom 6 preambuly smernice Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc v platnom znení, podľa ktorého „prvoradým cieľom každej politiky v oblasti odpadov by mala byť minimalizácia negatívnych účinkov tvorby a nakladania s odpadmi na zdravie ľudí a životné prostredie“. 
V praxi sa však vykonáva nielen spaľovanie infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ale aj jeho úprava. Po predchádzajúcej úprave, ktorou sa dosiahne odstránenie infekčnosti odpadov zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, prichádzajú do úvahy aj iné spôsoby zneškodňovania takýchto odpadov (t. j. aj ich skládkovanie). 
Takisto je možné po úprave infekčného odpadu zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti na neinfekčný odpad zo zdravotnej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti zhodnocovať odpad drvením a následnou úpravou pripraviť z neho palivo pre cementárne. 
Ak návrh zakazuje zneškodňovať odpad zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, tak do budúcnosti týmto ustanovením nariadenia zakazuje akokoľvek inak postaviť zariadenia na zhodnocovanie odpadov zo zdravotníckej a veterinárnej starostlivosti na Slovensku ani za pomoci čerpania dotácií z EÚ. Zneškodňovať zdravotnícky odpad iba spaľovaním nie je v súlade s predpismi EU o odpadoch, ktoré jasne vymedzujú pôsobnosti spaľovní a uprednostňujú iné technológie. 

V návrhu zámeru chýba dostatočné odôvodnenie voľby metódy nakladania s odpadmi, vôbec nie je riadne odôvodnené prečo sa zvolilo veľmi reštriktívne opatrenie spaľovaním oproti možnostiam, ktoré ponúka smernica č. 2008/98 ES o odpade. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade členské štáty by mali podporovať používanie recyklovaných materiálov (ako je napríklad zhodnotený papier) v súlade s odpadovou hierarchiou a s cieľom vytvorenia recyklujúcej spoločnosti a v prípadoch, ak je to možné, by nemali podporovať ukladanie takýchto recyklovaných materiálov na skládky alebo ich spaľovanie. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade hierarchia odpadového hospodárstva vo všeobecnosti ustanovuje poradie priorít toho, čo predstavuje v právnych predpisoch o odpadoch a politike odpadového hospodárstva z celkového hľadiska najlepšiu environmentálnu voľbu, aj keď odklonenie sa od nej môže byť potrebné v prípade špecifických prúdov odpadov, ak je to odôvodnené okrem iného technickou uskutočniteľnosťou, ekonomickou životaschopnosťou a ochranou životného prostredia. 

Podľa smernice č. 2008/98 ES o odpade v rámci hierarchia odpadového hospodárstva: 
1. V právnych predpisoch a politikách, ktoré sa týkajú predchádzania vzniku odpadu a nakladania s odpadom, sa ako poradie priorít uplatňuje táto hierarchia odpadového hospodárstva: 
a) predchádzanie vzniku; 
b) príprava na opätovné použitie; 
c) recyklácia; 
d) iné zhodnocovanie, napr. energetické zhodnocovanie; a 
e) zneškodňovanie. 

2. Pri uplatňovaní hierarchie odpadového hospodárstva uvedenej v odseku 1 prijmú členské štáty opatrenia na podporu možností, ktoré poskytujú najlepší celkový environmentálny výsledok. To si môže vyžadovať odklon určitých odpadových tokov od hierarchie, ak je to odôvodnené úvahami o životnom cykle vo vzťahu k celkovým vplyvom vzniku a nakladania 
s takýmto odpadom. Členské štáty zabezpečia, aby bol rozvoj právnych predpisov a politiky v oblasti odpadov plne transparentným procesom v duchu existujúcich vnútroštátnych pravidiel o konzultovaní a zapojení občanov a iných zúčastnených strán. 

ZHODNOCOVANIE ODPADOV (Príloha č.1) 

R1 Využitie najmä ako palivo alebo na získavanie energie iným spôsobom. 

R2 Spätné získavanie alebo regenerácia rozpúšťadiel. 

R3 Recyklácia alebo spätné získavanie organických látok, ktoré sa nepoužívajú ako rozpúšťadlá (vrátane kompostovania a iných biologických transformačných procesov). 

R4 Recyklácia alebo spätné získavanie kovov a kovových zlúčenín. 

R5 Recyklácia alebo spätné získavanie iných anorganických materiálov. 

R6 Regenerácia kyselín a zásad. 

R7 Spätné získavanie komponentov používaných pri odstraňovaní znečistenia. 

R8 Spätné získavanie komponentov z katalyzátorov. 

R9 Prečisťovanie oleja alebo jeho iné opätovné použitie. 

R10 Úprava pôdy na účel dosiahnutia prínosov pre poľnohospodárstvo alebo na zlepšenie životného prostredia. 

R11 Využitie odpadov vzniknutých pri činnostiach R1 až R10. 

R12 Úprava odpadov určených na spracovanie niektorou z činností R1 až R11. 

R13 Skladovanie odpadov pred použitím niektorej z činností R1 až R12 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 

ZNEŠKODŇOVANIE ODPADOV (Príloha č.2) 

D1 Uloženie do zeme alebo na povrchu zeme (napr. skládka odpadov). 

D2 Úprava pôdnymi procesmi (napr. biodegradácia kvapalných alebo kalových odpadov v pôde atď.). 

D3 Hĺbková injektáž (napr. injektáž čerpateľných odpadov do vrtov, soľných baní alebo prirodzených úložísk atď.). 

D4 Ukladanie do povrchových nádrží (napr. umiestnenie kvapalných alebo kalových odpadov do jám, rybníkov alebo lagún atď.). 

D5 Špeciálne vybudované skládky odpadov (napr. umiestnenie do samostatných buniek s povrchovou úpravou stien, ktoré sú zakryté a izolované jedna od druhej a od životného prostredia atď.). 

D6 Vypúšťanie a vhadzovanie do vodného recipienta okrem morí a oceánov. 

D7 Vypúšťanie a vhadzovanie do morí a oceánov vrátane uloženia na morské dno. 

D8 Biologická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12. 

D9 Fyzikálno-chemická úprava nešpecifikovaná v tejto prílohe, pri ktorej vznikajú zlúčeniny alebo zmesi, ktoré sú zneškodnené niektorou z činností D1 až D12 (napr. odparovanie, sušenie, kalcinácia atď.). 

D10 Spaľovanie na pevnine. 

D11 Spaľovanie na mori. 

D12 Trvalé uloženie (napr. umiestnenie kontajnerov v baniach atď.). 

D13 Zmiešavanie alebo miešanie pred použitím niektorej z činností D1 až D12. 

D14 Uloženie do ďalších obalov pred použitím niektorej z činností D1 až D13. 

D15 Skladovanie pred použitím niektorej z činností D1 až D14 (okrem dočasného uloženia pred zberom na mieste vzniku). 

Mgr. Jozefína R. Vargová 
Kontakt: m.tel.č.: 0917 520 319, sanamedo@post.sk 
 	O 	A 	Akceptované v zmysle pripomienok MZ SR. 	
Verejnosť 	 
Združenie obcí Horného Žitného ostrova v odpadovom hospodárstve - IČO: 34074694 - 1 mesto, 28 obcí, 47 735 obyvateľov 

K MŽP SR predloženému legislatívnemu zámeru..., dávame stanovisko: 
- naše samosprávy vykonávajúce komunálnu prácu s odpadmi, prácu s 8 ks zbernými dvormi, 1 ks centrálna zberná plocha bio odpadu a regionálna skládka nie nebezpečného odpadu súhlasíme s predmetným legislatívnym zámerom v každom druhu odpadu. Jednotlivé druhy odpadu žiadame upraviť podľa paragrafového znenia presnejšie hlavne formy nakladania, cenovosti a jeho ďalšieho materiálového prípadne energetického využitia. 
- doporučujeme jednotlivé druhy odpadov riešiť pre samosprávy vhodným spôsobom (logistika, personálne zabezpečenie a financovanie) 
- v priebehu následného odborného pripomienkovania žiadame, aby aj zástupcovia ZMOSu boli ako aj my samosprávy kvalitne a odborne pripravený a zosúladený k tomuto zámeru 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
Verejnosť 	K časti 2.1  
V časti 2.1 Úvodná časť žiada Zväz výrobcov cementu slová „(napr. podpora energetického zhodnocovania odpadov)“ nahradiť slovami „(napr. podpora energetického zhodnocovania odpadov alebo energetického a zároveň materiálového zhodnocovania odpadov)“. 

Spoluspaľovanie odpadov v cementárňach (tzv. co-processing) prináša environmentálne benefity v porovnaná iba s energetickým zhodnotením v tom, že aj zvyškový materiál po spálení sa zakomponuje do výrobku a týmto prichádza k súčasnému energetickému aj materiálovému zhodnoteniu. Uvedený prístup presadzuje Slovenská republika aj v 7. Environmentálnom akčnom programe, kde Stála misia SR vzniesla pripomienku týkajúcu sa výslovného uvedenia co-processingu ako spôsobu nakladania s odpadmi, ktorý má mať prioritu v prípadoch, keď predmetný odpad nie je možné recyklovať. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	O 	N 	MŽP SR neuvažuje nad touto možnosťou. 	
Verejnosť 	K časti 2.3 
V časti 2.3 Pôsobnosť orgánov štátnej správy žiada Zväz výrobcov cementu doplniť za slovo „EMAS“ slová „a ISO 14 001“. 
Viaceré spoločnosti venovali veľké úsilie a prostriedky na zavedenie environmentálnych systémov riadenia podľa ISO 14001 vzhľadom na skutočnosť, že certifikácia podľa tejto normy sa vyžaduje z rôznych dôvodov (zákazníci, politika materskej firmy, ktorá má celosvetové pôsobenie). Úroveň environmentálneho správania sa spoločnosti podľa ISO 14001 je porovnateľná s EMAS, preto žiadame rovnaký benefit aj pre prípady certifikácie podľa ISO 14 001. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú 
 	O 	A 	Text bude doplnený. 	
Verejnosť 	bod 4) Princípy a ciele odpadového hospodárstva 
Žiadame doplniť za hierarchiu odpadového hospodárstva text: 
„Podmienky pre prvé dva princípy postavené najvyššie v hierarchie v odpadovom hospodárstve (predchádzanie vzniku odpadu a príprava na opätovné použitie) musia byť tvorené sústavou mnohých strategických a legislatívnych noriem ako aj zmeny v správaní sa obyvateľov na Slovensku. Preto je korektné napĺňanie hierarchie v odpadovom hospodárstve nad rámec samotného zákona o odpadoch a nad rámec kompetencii Ministerstva životného prostredia. V niektorých oblastiach bude MŽP SR iniciovať zmeny iných právnych noriem prípadne prijatie a korigovanie strategických dokumentov, ktoré napomôžu nepriamo k plnohodnotnému naplneniu hierarchie v odpadovom hospodárstve.“ 

Odôvodnenie: Spresnenie formulácie 	O 	N 	MŽP nemôže byť zodpovedné za legislatívne návrhy, ktoré sú v kompetencii iných ÚOŠS. 	
Verejnosť 	Odpady zo zdravotnej alebo veterinárnej starostlivosti  
Odpady zo zdravotnej alebo veterinárnej starostlivosti – zákon by mal presne definovať nakladanie s týmito odpadmi, aby nebolo možné ich sterilizované ukladať na skládky odpadov. Sterilizácia by mala slúžiť len ako opatrenie pre transport odpadu ku konečnému zneškodneniu spálením. Autoklávy a sterilizátory – mali by byť len zariadenia na úpravu odpadov sterilizáciou a konečným zneškodnením týchto odpadov by malo byť spálenie. Jednoznačne je potrebné zaviesť povinnosť odpady z nemocníc spaľovať. 	O 	N 	Uvedená problematika nepatrí do pôsobnosti MŽP SR.  	
Verejnosť 	bod 4) Princípy a ciele odpadového hospodárstva 
Zásadná pripomienka 

Pod textom „Základné ciele, ktorých splnenie sa od Slovenskej republiky ako členského štátu vyžaduje, sú nasledovné:“ žiadame za odrážky na koniec doplniť novú odrážku v znení: 
„V súlade s nariadením vlády 153/2004 Z.z. sa ustanovujú záväzné limity a termíny pre rozsah opätovného použitia časti starých vozidiel, zhodnocovania odpadov zo spracovania starých vozidiel a ich recyklácie tak, že od roku 2015 je potrebné zabezpečiť najmenej 95% opätovné použitie častí starých vozidiel a zhodnocovanie odpadov zo spracovania starých vozidiel a najmenej 85% opätovné použitie častí starých vozidiel a recykláciu starých vozidiel.“ 

Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	A 	 	
Verejnosť 	bod B) Navrhovaná úprava. 
Zásadná pripomienka 
V druhom odseku žiadame vypustiť slovné spojenie „sociálnej súdržnosti“. 
Zdôvodnenie: V nakladaní s odpadom existuje princíp „znečisťovateľ platí alebo rozšírená zodpovednosť výrobcov“. 
Odôvodnenie: spresnenie 	O 	A 	 	
Verejnosť 	bod 2.3 Pôsobnosť orgánov štátnej správy 
Pripomienka zásadná 
V prvom odseku žiadame zmenu slov „Neočakávajú sa“ na „Nie sú navrhované“. 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	N 	Legislatívnym zámerom sa nenavrhuje. 	
Verejnosť 	bod 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu. 
Zásadná pripomienka 
V prvom odseku v tretej vete za text „z Recyklačného fondu“ žiadame doplniť text: „ plne v súlade s ich akumuláciou od vzniku Recyklačného fondu,“ 
Odôvodnenie: spresnenie 	O 	ČA 	UPravené v zmysle pripomienky. 	
Verejnosť 	bod 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov. 
Zásadná pripomienka 
Štvrtú vetu žiadame doplniť v súlade so §2 Zákona 725/2004 Z.z. na nasledovné znenie: 
„Pre výrobcov a oficiálnych zástupcov výrobcov podľa zákona 725/2004 Z.z. (t.j. dovozcov) vozidiel bude vytvorenie kolektívnej organizácie dobrovoľné, pričom požiadavky na individuálnu aj kolektívnu zodpovednosť budú upravené rovnako.“ 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	ČA 	Upravené v zmylse pripomienky. 	
Verejnosť 	bod 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám  
Zásadná pripomienka 
V druhom odseku v prvej vete za text „akumulátorov“ žiadame doplniť text „a vozidiel“ 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	N 	Odsek vypustený v zmysle záverov rozporových konaní. 	
Verejnosť 	bod 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám  
Zásadná pripomienka. 
V piatom odseku žiadame zmeniť číslo 15% na 100%. 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	N 	Text vypustený, územné pokrytie Slovenskej republiky bude riešené v návrhu zákona. 	
Verejnosť 	bod 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi 
Zásadná pripomienka 
Tretí odsek, druhá veta za text “vrátane finančnej zodpovednosti“ žiadame doplniť text „z miesta zberu“. 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	N 	Preformulované v zmylse záverov rozporových konaní. 	
Verejnosť 	bod 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi, 7.odsek 
Zásadná pripomienka 
„Pozornosť v zákone bude venovaná aj tým zložkám komunálnych odpadov, nakladanie s ktorými nebude pokryté zodpovednosťou výrobcov a dovozcov ako napr. opotrebované pneumatiky od občana ako súčasť jeho individuálneho objemného komunálneho odpadu a ich ukladanie na vymedzené miesta napr. na zberné dvory prípadne ich odovzdanie do pneuservisov v súlade s princípom „znečisťovateľ platí“. 
Odôvodnenie: Spresnenie formulácie 	O 	N 	Definícia individuálny komunálny odpad neexistuje. 	
Verejnosť 	bod 2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb 
Zásadná pripomienka 
Žiadame doplniť znenie tak, aby bolo zrejmé, že sa neplatí len časť poplatku pre samosprávu na území ktorej je skládka. 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	N 	Bude premetom návrhu zákona. 	
Verejnosť 	bod 2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb 
Zásadná pripomienka 
V treťom odseku za text „Slovenskej republiky“ žiadame doplniť text „mestskej polície, “ 
Odôvodnenie: spresnenie formulácie 	O 	A 	 	
Verejnosť 	bod 2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb 
Zásadná pripomienka 
V poslednom odseku žiadame zmeniť text „vklade“ na text „zabezpečení“ 
Odôvodnenie:spresnenie formulácie 	O 	ČA 	Preformulované iným spôsobom. 	
Verejnosť 	bod 2.11 Nakladanie so špecifickými prúdmi odpadov (PCB, nebezpečné odpady...) 
Zásadná pripomienka 
Za vetu končiacu textom „ ...odovzdávať priamo do servisov.“ Žiadame doplniť vetu „V obidvoch prípadoch sa uplatní princíp „znečisťovateľ platí“ pre držiteľa starých pneumatík.“ 
Odôvodnenie:spresnenie formulácie 	O 	N 	Navrhované doplnenie ide do prílišných podrobností. 	
Verejnosť 	bod 2.13 Posudky 
Zásadná pripomienka 
Žiadame, aby bola možnosť slobodnej voľby spracovateľa odborného posudku. V prípade stanovenia odborného spracovateľa posudku zo strany MŽP SR za podmienky, že MŽP SR stanoví pevnú cenu za vyhotovenie posudku. 
Odôvodnenie: Pokiaľ bude posudzovateľa stanovovať MŽPSR, ale povinnosťou žiadateľa o posudok bude zaplatiť stanovenú cenu pre spracovateľa odborného posudku, môže prísť k patovej situácii, keď exkluzívne vybraný odborný posudzovateľ MŽP SR bude žiadať za spracovanie odborného posudku cenu, ktorú nebude ochotný žiadateľ zaplatiť. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	bod 2.9. 
Ako dlhoročná pracovníčka v zdravotníctve sa stotožňujem so znením bodu 2.9., konkrétne so zákazom zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním. Pre likvidáciu nemocničného odpadu je spaľovanie rozhodne najoptimálnejším riešením s dôvodu odstránenia rizík vyplývajúcich z charakteru tohto odpadu . Ako príklad možno uviesť situáciu ktorá vznikla v Čechách, kde legislatíva v devätdesiatych rokoch povolovala skládkovanie tohto typu odpadu, čo malo za následky šírenie infekcie pochádzajúcej z týchto odpadov, a následne bola zákonom upravená povinnosť likvidovať tieto druhy odpadu spaľovaním. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
ZOCR SR 	Stručný popis legislatívneho zámeru zákona o odpadoch: 
Predložený legislatívny návrh zákona má za cieľ komplexne riešiť legislatívnu úpravu odpadového hospodárstva, ktorá sa v Slovenskej republike postupne formuje od roku 2001 a ktorá nie je v súčasnom období kompatibilná s komunitárnym právom Európskej únie. 

S ohľadom na náročnosť a zložitosť tejto problematiky zvolil zodpovedný rezort – Ministerstvo životného prostredia SR koncepciu nového znenia zákona cez legislatívny zámer zákona o odpadoch v zmysle legislatívnych pravidiel vlády SR (Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR). 

Zväz obchodu a cestovného ruchu SR, ako profesijná organizácia, združujúca subjekty, pôsobiace vo sfére maloobchodu, veľkoobchodu a služieb, na ktoré bude mať navrhovaný zákon priamy vplyv, ale aj subjekty, do pôsobnosti ktorých spadá problematika odpadového hospodárstva, víta a pozitívne hodnotí predloženie predmetného legislatívneho zámeru nového zákona o odpadoch. Súčasne však v súlade s ustanoveniami Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a s prihliadnutím najmä na ods. 3, a ods. 4 a najmä ods. 5 predmetného článku „Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona“ uplatňuje zásadné pripomienky, ktoré sú uvedené v nasledujúcej časti stanoviska a žiada o ich zapracovanie do legislatívneho návrhu zákona o odpadoch. 

Odporúča, po dopracovaní legislatívneho zámeru zákona o odpadoch o uplatnené pripomienky podnikateľskej sféry, jeho opätovné predloženie do medzirezortného pripomienkového konania. 
 	Z 	N 	Nie je dôvod na opätovné predloženie do MPK. 	
ZOCR SR 	1. Všeobecne k predloženému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
a) V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, Čl. 11, ods. 3, druhá veta: „Súčasťou legislatívneho zámeru je doložka zlučiteľnosti tohto zámeru s právom Európskej únie (príloha č. 1).“. 

Doložka zlučiteľnosti je síce obsahom legislatívneho návrhu zákona, ale spracovaný návrh zákona ich implementáciu do slovenského právneho poriadku podľa nášho názoru nepreberá dostatočne, resp. niektoré opomína, napr. Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, čo rozporujeme aj v pripomienke č. 1 tohto stanoviska. 

Žiadame dopracovať 
 	Z 	N 	Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy. 	
ZOCR SR 	1. Všeobecne k predloženému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
b) Čl. 11, ods. 4 ustanovuje pre legislatívny zámer zákona nasledujúcu povinnosť: (4) Legislatívny zámer obsahuje najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Predmetný návrh legislatívneho návrhu zákona o odpadoch obsahuje iba náznak „zhodnotenia finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“ v doložke zlučiteľnosti. 

V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov je tabuľka v časti 3.2. prázdna resp. v časti 3.3. je uvedený nový správny poplatok bez stanovenia jeho predpokladanej výšky. 

Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie a kvantifikovať výšku nákladov a prínosov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 
V časti 3.1. sú nesprávne uvedené subjekty, ktoré budú predkladaným návrhom ovplyvnené. V tabuľke sa uvádza, že ide o existujúce príp. novo vzniknuté kolektívne organizácie, ktorých je v súčasnosti asi 30. Princíp rozšírenej zodpovednosti sa však uplatňuje so zachovaním zodpovednosti výrobcov bez ohľadu na to či si svoje povinnosti zabezpečujú individuálne alebo ich prenášajú na kolektívne systémy. V skutočnosti sa jedná o desaťtisíce subjektov, ktorých sa definícia výrobcu alebo dovozcu týka vrátane sféry maloobchodu, veľkoobchodu a služieb. 

Žiadame prepracovať časť tabuľky A.3. – 3.1. tak aby bola zohľadnená skutočná zodpovednosť výrobcov a kvantifikovať počet subjektov – výrobcov, ktorých sa navrhovaná zmena zákona dotkne. Ide o existujúcich výrobcov zapísaných v registroch pre obaly, elektrozariadenia alebo batérie, množstvo subjektov, ktoré si svoje povinnosti zatiaľ neplnia a ďalších subjektov, ktoré uvádzajú na trh výrobky končiace v komunálnom odpade. 

Žiadame dopracovať a kvantifikovať finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a vplyvy na zamestnanosť v súlade s Čl. 11, ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády SR. 
 	Z 	N 	Presná kvantifikácia vplyvov bude súčasťou paragrafového znenia. 	
ZOCR SR 	1. Všeobecne k predloženému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
c) S ohľadom na dikciu ods. 5 Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a podmienok, pre obsah legislatívneho zámeru návrhu zákona: „(5) Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona.“. 

Uplatňujeme nasledovné pripomienky k návrhu legislatívneho návrhu zákona o odpadoch, ktoré žiadame dopracovať v návrhu legislatívneho zámeru zákona: 
 	Z 	N 	Nemá charakter pripomienky v zmysle legislatívnych pravidiel, MŽP akceptuje platné znenie legislatívnych pravidiel vlády. 	
ZOCR SR 	Pripomienka k bodu 4 legislatívneho zámeru:  
Žiadame aby MŽP SR stanovilo akým spôsobom sa zabezpečí splnenie cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa tak, ako to požaduje Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES. 

Odôvodnenie: 
V bode č. 4 legislatívneho zámeru je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Nie je teda jasné či budú povinnosťami zaťažené iba povinné osoby pre obaly alebo aj výrobcovia a dovozcovia neobalových komodít, ktoré sú súčasťou triedeného zberu komunálneho odpadu. 
 	Z 	N 	Neakceptuje, metodika výpočtu je stanovená v Rozhodnutí a nevyžaduje vnútroštátnu právnu úpravu. 

ZOCR SR 	Pripomienka k bodu 2.6 
Žiadame stanoviť konkrétne povinnosti pre výrobcov, ktoré budú vychádzať z cieľov stanovených príslušnými smernicami rovnako ako z analýzy súčasného stavu odpadového hospodárstva a budú platné pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob akým si povinnosti zabezpečujú. 
Navrhovaná autorizácia kolektívnych organizácií vychádza z nepochopenia princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a zakladá nerovnoprávne postavenie povinných osôb, ktorí si plnia svoje povinnosti kolektívne alebo individuálne alebo prostredníctvom sprostredkovateľa. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu. Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez zvýhodňovania individuálne si plniacich výrobcov alebo ďalšieho znevýhodňovania kolektívnych organizácií. 
 	Z 	A 	Podmienky pre individuálne a kolektívne nakladanie budú v návrhu zákona stanovené rovnocenne.  	
AVNM 	Ku kapitole 2.1. Úvodná časť 
V legislatívnom zámere zákona o odpadoch sa uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). 

AVNM žiada aby bolo v navrhovanom zámere jasne uvedené či bude MŽP SR podporovať energetické zhodnocovanie odpadov alebo bude SR aj naďalej lídrom v skládkovaní odpadov. V zámere, z ktorého bude vychádzať paragrafové znenie zákona by nemali byť použité výrazy ako „zvážime“, ale MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva. 
 	Z 	A 	Upravené v zmysle priopmienky. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.2 Programové dokumenty 
Legislatívny návrh zámeru hovorí o dobrovoľnosti miest a obcí do 5.000 obyvateľov vypracovať Program odpadového hospodárstva. 

Nesúhlasíme s takýmto návrhom, nakoľko takýchto miest a obcí je na Slovensku cca 95% - tým pádom sa stratí kontrola nad hierarchiou odpadového hospodárstva ako aj nad možným vývojom a plánovaním odpadového hospodárstva v mestách a obciach. Je však zarážajúce, že každý producent odpadov (podnikateľ) musí vypracovať POH aj keď pôsobí v obci, ktorá by POH vypracovať nemusela. AVNM požaduje zachovať súčasný stav, t.j. aby vypracovať POH bolo povinné pre každú obec a mesto. 
 	Z 	ČA 	MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (špecifikácia podmienok individuálneho systému pre rôzne odpady): 
Uplatňovanie princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (ďalej len „RZV“) považujeme za významný progresívny krok pri riešení súčasných problémov financovania viacerých prúdov odpadov, problémových buď z hľadiska nedostatku financií v systéme alebo z hľadiska komplikovanosti zberu od pôvodcov odpadov. Na to, aby bol tento princíp uplatnený čo najefektívnejšie, považujeme za potrebné, aby sa nová legislatíva odpadového hospodárstva zamerala aj na nasledovné kritériá: 
- pre každého výrobcu dotknutej komodity vytvoriť priestor pre možnosť individuálneho plnenia povinností vyplývajúcich z RZV alebo kolektívneho plnenia cestou kolektívneho systému. Avšak vzhľadom na špecifiká jednotlivých systémov odpadov, podmienky pre rozhodnutie výrobcov medzi individuálnym alebo kolektívnym systém by mali byť upravené pre každý prúd odpadu zvlášť (t.j. pre batérie a akumulátory, pre elektrozariadenia, pre odpady z obalov...), 
- zamedziť možnostiam obchádzania kolektívnych systémov vytvorením tzv. „šedého“ kolektívneho plnenia bez znakov skutočného individuálneho plnenia. Napr. v prípade individuálneho plnenia také riziko existuje v prípade využívania služieb zmluvných partnerov, ktorí, pokiaľ takúto službu poskytujú viacerým výrobcom, de facto suplujú činnosť kolektívneho systému. Tzn. jednalo by sa o paralelné plnenie s kolektívnymi systémami pre odpady z obalov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme pojem „tretia osoba konajúca v mene výrobcu“ bude obsahovať text, že bude môcť plniť povinnosti iba pre jedného výrobcu/dovozcu. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (alternatívnosť plnenia RZV) : 
Vychádzajúc zo súčasných poznatkov z praxe, princíp RZV môže byť funkčný len v prípade, ak má z pohľadu legislatívy zabezpečenú potrebnú mieru stability. Tá v súčasnosti do veľkej miery závisí od rozhodovania konkrétneho nositeľa RZV – výrobcu (dovozcu či povinnej osoby). Rozhodnutie výrobcu pre spôsob plnenia medzi individuálnym a kolektívnym by preto malo byť aspoň v rámci jedného kalendárneho roka nemeniteľné. Ak sa pri konkrétnom prúde odpadov výrobca rozhodne pre kolektívne zabezpečenie plnenia RZV, malo by sa toto rozhodnutie automaticky vzťahovať pre celý prúd odpadov (napr. pre všetky odpady z obalov bez ohľadu na obalovú komoditu). Prílišná variabilita vzťahov kolektívneho systému a výrobcu znemožňuje efektívne nastavenie všetkých súvisiacich vzťahov a povinností kolektívnej organizácie, týkajúcich sa materiálového zabezpečenia zberu a zhodnocovania príslušných odpadov. 

V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Zákonom musí byť daná možnosť výrobcovi plniť si svoje povinnosti individuálne alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. MŽP SR neuvažuje so zavedením navrhovaného obmedzenia v rámci skupiny obalov. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (rovnocennosť povinností v rámci RZV) : 
Výrobca v rámci plnenia rozšírenej zodpovednosti sa môže rozhodnúť medzi individuálnym alebo kolektívnym systémom. Základom pre objektívne nastavenie systému RZV sú rovnocenné požiadavky pre individuálne plnenie a pre kolektívne plnenie RZV, tzn. rovnaké povinnosti a z toho vyplývajúca nákladovosť pri oboch možnostiach, takisto rovnaké evidenčné a vykazovacie povinnosti vo vzťahu k štátnej správe. Napr. pokiaľ by individuálni výrobcovia nemali povinnosť zúčastniť sa na financovaní triedeného zberu komunálnych odpadov v obciach, okamžite väčšina výrobcov uprednostní individuálne plnenie RZV pred kolektívnym. Takisto je potrebné, aby aj výrobcovia v rámci individuálneho plnenia RZV prispievali na propagáciu a organizáciu triedeného zberu komunálnych odpadov, tak ako sa to požaduje od výrobcov združených v kolektívnych systémoch. 
Považujeme za nevyhnutné zadefinovať uvedené kritérium v legislatívnom zámere aspoň rámcovo. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú v návrhu zákona nastavené rovnocenne. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad v rámci individuálneho plnenia): 
Žiadame do legislatívneho zámeru doplniť principiálne kritérium spočívajúce v zakotvení finančnej zodpovednosti za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu aj na tých výrobcov, ktorí si plnia povinnosti v rámci RZV individuálne. V opačnom prípade postavenie výrobcov v rámci individuálneho a kolektívneho plnenia nebude rovnocenné, pričom je veľký predpoklad, že výrobcovia sa rozhodnú pre ten systém, ktorý bude menej administratívne, personálne, technicky a finančne náročný. To by ale mohlo následne spôsobiť opätovný nedostatok finančných prostriedkov v systéme nakladania s vytriedenými zložkami komunálnych odpadov. 

V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú rovnocenné. Bude doplnená časť 2.5. 	
AVNM 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad z výrobkov): 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu RZV, v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady (napr. noviny). Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne napr. odpady obalov, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 

Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania. 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
Magistrát hlavného mesta SR 	 
Legislatívny zámer zákona o odpadoch hodnotíme veľmi pozitívne, pretože predpokladá riešenie zásadných problémov, s ktorými sa hlavné mesto Slovenskej republiky Bratislava (ďalej len „hlavné mesto“) stretáva v každodennej praxi, napríklad definovanie zberných dvorov v rámci pripravovanej legislatívy, venovanie väčšej pozornosti komunálnym odpadom v rámci vyčlenenia samostatnej časti zákona, úprava podmienok zabezpečovania povinného triedeného zberu, podpora triedeného zberu cez tomu zodpovedajúce nastavenie modelu miestneho poplatku, zákaz skládkovania povinne triedených zložiek komunálneho odpadu, vytvorenie a následné používanie elektronického informačného systému, vrátane informácií o množstvách zhodnotených a zneškodnených odpadov, úprava podmienok pre výpočet miestneho poplatku za komunálne odpady novelou zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení neskorších predpisov a úpravy režimu zodpovednosti za nakladanie s opusteným odpadom, vrátane ustanovenia podmienok jeho financovania. 
Pre hlavné mesto, ktoré využíva už od roku 1978 spaľovňu odpadov, je veľmi vítaným signálom aj avizovaná podpora energetického zhodnocovania odpadov v rámci hierarchie odpadového hospodárstva. 
1. Podľa legislatívneho zámeru má byť upravená definícia komunálneho odpadu tak, že dôjde k vyňatiu odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obcí a tým aj z miestneho poplatku, čím zostane zodpovednosť na právnických osobách. 
Nakoľko súčasná legálna definícia komunálnych odpadov sa vzťahuje na odpady, ktoré vznikli jednak pri údržbe verejnej zelene vrátane parkov a cintorínov a jednak ďalšej zelene na pozemkoch právnických osôb, fyzických osôb a občianskych združení a zároveň obec má postavenie právnickej osoby podľa § 1 zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov, považujeme pre účely legislatívneho zámeru za potrebné jednoznačne rozlíšiť, ktorá zeleň bude vyňatá z definície, resp. či naďalej sa definícia komunálneho odpadu bude vzťahovať aj na „zelený“ odpad vzniknutý pri údržbe verejnej zelene. 
V prípade vyňatia odpadu vzniknutého pri údržbe verejnej zelene vrátane parkov a cintorínov z definície komunálneho odpadu upozorňujeme na možné dôsledky takéhoto vyňatia, keďže výnos miestneho poplatku je účelovo viazaný na použite úhrady nákladov spojených s nakladaním s komunálnymi odpadmi a s drobnými stavebnými odpadmi, teda aj s nakladaním s odpadom vzniknutým z údržby verejnej zelene (parkov a cintorínov). 
V prípade všeobecného vyňatia odpadu zo zelene od právnických osôb (teda aj verejnej zelene od obcí), by obce prišli o zdroj financovania nákladov na túto údržbu z verejnej zelene a museli by ju financovať z iných zdrojov. Tu nastáva riziko, že obce by boli nútené redukovať plochy verejnej zelene. 
2. V súčasnosti platná povinnosť obce zabezpečiť minimálne dvakrát do roka zber objemného komunálneho odpadu (napr. nábytok, objemný textilný odpad), odpadu s obsahom škodlivín a drobného stavebného odpadu, čo je zahrnuté do miestneho poplatku, je vhodnou formou pre menšie obce, kde je aj podstatne jednoduchšia komunikácia s jej obyvateľmi (napr. prostredníctvom mestského rozhlasu) a vo väčšine prípadov typ zástavby umožňuje obyvateľom dočasné uloženie komunálneho odpadu do doby dvakrát ročne organizovaného zberu. Väčšie mestá sa vyznačujú najmä väčšou anonymitou ich obyvateľov, horším komunikačným pokrytím všetkých pôvodcov odpadu, ako aj inými potrebami obyvateľov zbaviť sa komunálneho odpadu väčšinou následne po procese jeho vzniku, z dôvodu absencie možnosti jeho dočasného uskladnenia (sídlisková zástavba, nedostatok vhodných priestorov). Väčšie obce by preto uprednostnili alternatívny typ zabezpečenia zberu objemného komunálneho odpadu (napr. nábytok, objemný textilný odpad), odpadu s obsahom škodlivín a drobného stavebného odpadu ako definovaný dvakrát do roka, ktorý by bol k dispozícií počas celého roka podľa momentálnych potrieb jej obyvateľov, napr. definovaním minimálneho počtu zberných dvorov na počet obyvateľov v danom spádovom území. Problémom väčších obcí je aj pristavovanie veľkokapacitných kontajnerov na tento účel, pretože výsledkom tejto činnosti je okrem zneužívania systému podnikateľskými subjektmi aj miešanie odpadu a značné znečistenie okolia týchto kontajnerov, ktoré je následne veľmi nákladné dočisťovať. Tento zber je oveľa efektívnejšie organizovať v zberných dvoroch, kde je pod dohľadom odbornej obsluhy a zároveň sa zabezpečí aj dôležité pretriedenie komunálneho odpadu. 
3. Možnosť obcí rozhodnúť sa, či náklady na zbernú nádobu na zmesový komunálny odpad zahrnú do miestneho poplatku alebo priamy pôvodca komunálneho odpadu (občan) bude povinný osobitne mimo rámca miestneho poplatku uhradiť obci náklady na zakúpenie nádoby na zmesový komunálny odpad s cieľom, aby sa zvýšila zodpovednosť priameho pôvodcu komunálneho odpadu (občana) za zbernú nádobu. 
Systém by mal byť jednotný, pretože je bežná prax, že zatiaľ čo v hlavnom meste je zberná nádoba v cene miestneho poplatku, v okolitých obciach si musia pôvodcovia odpadu zberné nádoby zabezpečiť na svoje náklady, čo často riešia odcudzením nádob z hlavného mesta. Ak chceme navyše zabezpečiť typ zberných nádob vyhovujúci zberovej technike používanej v príslušnej obci, musia byť nádoby jednotné. 
4. Pri stanovenej povinnosti obcí naďalej umožniť fyzickej osobe (nepodnikateľovi) odovzdať na určené miesta drobný stavebný odpad (v rozsahu do 1 m3 na osobu za rok), čo je zahrnuté do miestneho poplatku, je v praxi takmer nemožné ustriehnuť evidenciu, ako aj obmedzene povolený objem tohto druhu odpadu. 
Navrhujeme zvážiť úplne vypustiť drobný stavebný odpad, a to z nasledovných dôvodov: 
a) absentuje jednoznačné označenie drobného stavebného odpadu, napr. hlavné mesto označuje drobný stavebný odpad pod katalógovým číslom 20 03 99 – Komunálne odpady inak nešpecifikované a kategórie „O“ na základe rozhodnutia Krajského úradu životného prostredia v Bratislave rozhodnutím č. ZHP/2007/1084-POE zo dňa 18.08.2007 (individuálny správny akt), 
b) pri väčšom množstve uloženia drobného stavebného odpadu, napríklad pri jeho uložení vo veľkokapacitnom kontajneri sa de facto mení jeho zaradenie na stavebné odpady katalógového čísla 17 – stavebné odpady a odpady z demolácií (vrátane výkopovej zeminy z kontaminovaných miest), 
c) z uvedeného nejednoznačného zaradenia vyplývajú aj problémy v konaniach podľa § 18 zákona o odpadoch, ako aj v priestupkových konaniach a správnych konaniach o uložení pokuty za správne delikty, 
d) samotné „sledovanie“, či fyzická osoba (nepodnikateľ) neprekročila limit možnosti odovzdať stavebný odpad v rozsahu do 1 m3 na osobu za rok, teda drobný stavebný odpad hradený z miestneho poplatku, je v súčasnosti nereálne (poskytnutie veľkokapacitných kontajnerov), tak ako aj reálne sledovanie, či takýto odpad neodovzdáva právnická osoba a z akej činnosti tento odpad pochádza. 
Výsledkom tejto činnosti sú veľkokapacitné kontajnery naplnené stavebným odpadom, ktorý svojim zložením nie je možné zaradiť inak, ako práve stavebný odpad katalógového čísla 17... Absentuje tu logika oddelenia stavebného odpadu od drobného stavebného odpadu „tváriaceho“ sa ako komunálny odpad. Preto práve tento druh odpadu je zdrojom častého zneužívania systému zberu zo strany stavebných spoločností a tak zaťažuje nákladovú stránku hradenú z predmetného poplatku. 
5. Opotrebované pneumatiky sú buď v polohe objemného komunálneho odpadu a nakladanie s ním by mala zabezpečovať obec alebo občan by mal opotrebované pneumatiky odovzdávať priamo do servisov. 
Pneumatiky nespadajú svojím katalógovým číslom do komunálneho odpadu (160103) a bolo by preto potrebné jednoznačne určiť, či majú byť jeho súčasťou, aby sa opäť predišlo zneužívaniu zavedeného systému v obci. Ak sa v servisoch zbaví občan opotrebovaných pneumatík za úhradu, určite uprednostní ich bezplatné uloženie na zbernom dvore. Preto by sa malo za pneumatiky platiť aj na zbernom dvore a z týchto financií pokryť náklady na ich ďalšiu manipuláciu. Opotrebované pneumatiky nákladných automobilov by sa z úvah o komunálnom odpade samozrejme úplne vylúčili. 

6. Podľa legislatívneho zámeru novelou zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov v znení zákona č 587/2004 Z. z. bude potrebné prehodnotiť výšku poplatkov za zneškodňovanie odpadov a oslobodenie pre okresné úrady a obce, ak ide o zneškodnenie opusteného odpadu skládkovaním a novelou zákona č. 587/2004 Z. z. o environmentálnom fonde a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov bude potrebné ustanoviť podmienky financovania opusteného odpadu, z dôvodu úpravy režimu zodpovednosti za nakladanie s opusteným odpadom, ak sa nezistí zodpovedná osoba a za jeho ďalšie nakladanie bude niesť zodpovednosť príslušný okresný úrad v súčinnosti s Environmentálnym fondom. 
Keďže z takto uvedeného legislatívneho zámeru nevyplýva jednoznačná zmena režimu odstraňovania opusteného odpadu z pohľadu obce, navrhujeme jednoznačne v legislatívnom zámere vypovedať, či povinnosť obce v oblasti odstraňovania opusteného odpadu zostáva naďalej na obci. Zastávame však názor, že zodpovednosť za nakladanie s opusteným odpadom by mala byť na okresnom úrade (v súčasnosti obvodný úrad) v súčinnosti s Environmentálnym fondom. 
Z praxe vyplýva, že pri konaniach podľa súčasného § 18 zákona o odpadoch nie je možné jednoznačne určiť, či ide o komunálny odpad alebo iný ako komunálny odpad, jednak z pohľadu samotného zloženia „opusteného odpadu“, ako aj z pohľadu pôvodcu odpadu, keďže „opustený odpad“ môže pochádzať od právnickej osoby alebo fyzickej osoby - podnikateľa, ktorý vznikal pri bezprostrednom výkone činností tvoriacich predmet jeho podnikania alebo činnosti. Z uvedených dôvodov navrhujeme nerozdeľovať „opustený odpad“ na komunálny a iný ako komunálny odpad a rozdeliť zodpovednosť za opustený odpad na pôvodcu odpadu, držiteľa odpadu (vlastníka pozemku, kde sa odpad nachádza - ustanoviť povinnosť zabezpečiť pozemok pred možnosťou vytvárania nelegálnych skládok) a štát, ktorý výdavky na odstránenie opusteného odpadu môže hradiť z Environmentálneho fondu. 
7. Navrhujeme zvážiť prijatie novej definície komunálneho odpadu, bez odpadu, ktorý vzniká pri činnosti právnickej osoby alebo fyzickej osoby - podnikateľa, nakoľko v praxi dochádza k neprehľadnosti systému. V predloženom návrhu legislatívneho zámeru v bode 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi sa k pôvodcovi komunálneho odpadu priraďuje v rámci vysvetlenia len pojem občan. Z predloženého legislatívneho zámeru však nevyplýva, či dôjde k zmene definície komunálneho odpadu. 
8. Nakoľko legislatívny zámer sa nevenuje riešeniu problematiky množstvového zberu, považujeme za potrebné sa touto problematikou podrobnejšie zaoberať pri tvorbe nového zákona o odpadoch, a to najmä vo vzťahu k úprave podmienok zavedenia množstvového zberu, rozsahu právomoci obce pri jeho stanovení (špecifická úprava pri nakladaní s komunálnymi odpadmi z radových garáží a záhradkárskych osád) a vo vzťahu k miestnemu poplatku. 
V každom prípade vítame takto koncipovaný legislatívny zámer, pretože naznačuje vytvorenie podmienok pre ďalší rozvoj odpadového hospodárstva smerom k ambiciózne nastaveným cieľom v rámci celej Európskej únie. 
 	O 	ČA 	K bodu 1 - A, presné vymedzenie bude súčasťou paragrafového znenia 

K bodu 2 - A, Text v 2.7. bude doplnený nasledovne: „... alebo budovanie zberných dvorov podľa počtu obyvateľov daného územia“ 
K bodu 3 - N, Ponecháva sa v právomoci obce 
K bodu 4- N, Drobný stavebný odpad zostáva zachovaný, budú z neho vyňaté odpady, ktoré sa klasifikujú ako nebezpečné 
K bodu 5- ČA, Systém bude riešený uplatňovaním dobrovoľnej rozšírenej zodpovednosti výrobcov 
K bodu 6 - N, MŽP neplánuje meniť súčasný stav o oblasti nakladania s opusteným odpadom 
K bodu 7 - ČA, MŽP neplánuje meniť definíciu v zmysle pripomienky. V bode 2.7 bude vypustené spojenie „ t.j. od občana“) 
K bodu 8 - Podrobnosti budú riešené v paragrafovom znení 

 	
RUReP 	celému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
Navrhované zmeny ich rozsah a spôsob uvedené v legislatívnom návrhu zákona, nie je možné zmysluplne pripomienkovať, pretože materiál na jednej strane podľa nášho názoru vykazuje chyby nezlučiteľné a Ústavou SR a na strane druhej by jeho neodborné a s praxou nezlučiteľne uplatňovanie zapríčinilo likvidáciu subjektov podnikajúcich v odpadovom hospodárstve SR, ( zberných systémov, recyklačných podnikov ako aj vybudovaných technických služieb samospráv) a malo za následok likvidáciu tisícky pracovných miest. 

Zdôvodnenie legislatívneho návrhu novely zákona o odpadoch sa podáva s argumentom, že si ju vyžaduje EÚ. Uvedená informácia prebehla aj v tlači. Po konzultácii na EÚ sme však presvedčení, že sa zámerne nepodala správa o novele platnej od 1.1.2013, ani nepodalo vysvetlenie momentálne fungujúceho systému a zodpovednosti dovozcov, ktorý spĺňa všetky podmienky stanovené v smernici č.66. Je jasné, že pokiaľ nemá exekutíva informácie od členského štátu, pokladá úlohu za nesplnenú v plnom rozsahu. 

Niektoré zdôvodnenia : 

a, v bode 6., 7. a 8. v navrhovanom legislatívnom zámere zákona o odpadoch sa odovzdáva úplná zodpovednosť do rúk výrobcov a dovozcov. V krajine ako je Slovensko môžeme smelo hovoriť, že do rúk výhradne zahraničných firiem, teda 100% dovozcov, pričom podstatná časť z týchto dovozcov je riadená monopolnými kolektívnymi organizáciami v Českej republike a susedných krajinách EU. Uvedené kolektívne organizácie tvoria tie isté skupiny, ktoré už dnes majú problémy až do takej miery, že sa riešia v českom parlamente, vzhľadom na zneužívanie ich postavenia. 

– problémom tohto návrhu je, že obsahuje ustanovenia, ktoré bránia voľnému podnikaniu a diskriminujú slovenský priemysel a ekonomiku. 

b, v úvode „ Zdôvodnenia zákona a vývoja právnej úpravy “ na strane 2. expertná skupina došla k záveru, že prijatím zákona č. 343/2012 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 223/2001 Z. z. o odpadoch a o zmene doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ktorými sa transponovala rámcová smernica o odpade, nešlo o transpozíciu úplnú, keďže niektoré ustanovenia tejto smernice nie je možné transponovať bez komplexnej zmeny zákona č. 223/2001 Z. z., ako je dôsledné zavedenie rozšírenej zodpovednosti výrobcov ..ďalej popísané v článku. 5. „ Rozšírená zodpovednosť výrobcov “ 

- použitie pojmu rozšírená zodpovednosť výrobcu priamo zaväzuje výrobcu nakladať s odpadom a vykonávať podľa jeho rozhodnutia pre financovanie materiálového toku odpadov od jeho vzniku až po jeho zhodnotenie. 

V Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES, z 19.11.2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc, je uvedené nasledovné : 

- Podľa bodu 27 Preambula Smernice má byť zavedenie rozšírenej zodpovednosti výrobcu jedným z prostriedkov na podporu vývoja a výroby tovaru, ktoré plne zohľadňujú a uľahčujú efektívne využívanie zdrojov počas ich celého životného cyklu, vrátane ich opravy a opätovného využitia, demontáže a recyklácie. Už táto formulácia naznačuje že rozšírená zodpovednosť výrobcov má byť „ prioritne zameraná na predchádzanie vzniku odpadov “ – to znamená má byť smerovaná predovšetkým do etapy navrhovania a samotnej výroby tak, aby výrobky boli vyrábané so zohľadnením ekologických kritérií, počínajúc dizajnom, cez použité suroviny ( kvantita/kvalita) až po zabezpečenie ich primeranej životnosti, vrátane vytvorenia priestoru pre opravy a opätovné využitie výrobku. 

Takto formulovanú rozšírenú zodpovednosť výrobcov ( dovozcov ) teda nie je možné zúžiť len na reálnu, respektíve finančnú zodpovednosť výrobcu za odpad, ktorý v budúcnosti vznikne z výrobku, ktorý výrobca uviedol na trh. 

- Rozšírená zodpovednosť výrobcu je potom vo väzbe na uvádzanú preambulu smernice a bod 27 v zásade definovaná v článku 8 bod 1 a2 Smernice. Podľa týchto ustanovení môžu prijať členské štáty vhodné opatrenia na podporu dizajnu výrobkov, ktorý zníži ich environmentálny vplyv a vznik odpadu počas výroby a nasledujúceho použitia výrobkov a na zabezpečenie tohto, že zhodnotenie a zneškodnenie výrobkov, ktoré sa stali odpadom sa uskutoční v súlade s hierarchiou odpadového hospodárstva, ( poradie: - príprava na opätovné použitie – recyklácia – Iné zhodnotenie ) pri nakladaní s odpadom bez ohrozenia zdravia ľudí a životného prostredia. 

- Prijaté opatrenia môžu zahŕňať aj prijatie vrátených výrobkov a odpadu, ktorý ostane po použití týchto výrobkov, ako aj nasledujúce nakladanie s odpadmi a finančnú zodpovednosť za takéto činnosti. Prijaté opatrenia môžu zahŕňať aj zavedenie povinnosti uverejňovať informácie, týkajúce sa rozsahu, v akom je daný výrobok opätovne použiteľný a recyklovateľný. 

Takto, okruhom prijateľných opatrení, definovaná rozšírená zodpovednosť výrobcov rozhodne nesmeruje k požiadavke zodpovednosti výrobcov za samotné nakladanie s odpadom ( z výnimkou vrátených výrobkov ). 

- Len na okraj treba uviesť, že zásada „ znečisťovateľ platí “ sa podľa bodu 26 preambule Smernice a čl. 14 ods. 1 Smernice vzťahuje na pôvodcu respektíve na držiteľa odpadu, ktorý sú povinný znášať náklady na nakladanie s odpadom a nie na výrobcov. 

Čiastočné, alebo úplné znášanie takýchto nákladov výrobcom respektíve distribútorom je podľa čl. 14 ods. 2 Smernice len možným prelomením tejto zásady – opäť len v polohe finančnej, ale nie reálnej zodpovednosti za odpad a úroveň jeho zhodnotenia v rámci štátu. 

Z uvedeného vyplýva, že „ rozšírená zodpovednosť výrobcu “ nie je legislatívou EU spojená s priamou zodpovednosťou výrobcov za nakladanie s odpadmi, za plnenie ( pre štát) záväzných limitov zhodnotenia určitých druhov odpadov je viazaná finančnou zodpovednosťou. 

c, v kapitole III. Nakladanie s odpadom v Článku 15 a jeho odvolávkach je absolútne neakceptovateľné, aby výrobcovia podľa legislatívneho zámeru urobili z odpadov tendrový biznis, ktorého sme často svedkom najmä v oblasti elektroodpadov. Nevieme si predstaviť, čo sa bude diať s napĺňaním Článku 17 tejto smernice (riadenie nebezpečného odpadu), akým spôsobom sa výrobcovia vrhnú do biologického odpadu najmä do jeho separovaného zberu za účelom vykonávania jeho kompostovania a digescie (viď Článok 22) a najmä ako sa výsporiadá tento legislatívny zámer s Článkami 23, 24 a 25 v kapitole IV tohto nariadenia pri vydávaní povolení, ktoré členské štáty vyžadujú od každého zariadenia alebo podniku, ktorý má v úmysle vykonávať spracovanie odpadu. V prípade spracovania odpadu cezhraničnou prepravou nemá súčasná vnútroštátna legislatíva prinajmenšom ani pracovný manuál ako kontrolovať zhodnocovanie odpadov prostredníctvom cezhraničnej prepravy, napríklad u nebezpečných odpadov. 

- návrh nerešpektuje ustanovenia a podmienky uvedené v Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2008/98/ES, z 19.11.2008 o odpade, Bazilejského dohovoru o riadení pohybov nebezpečných odpadov cez hranice štátov a o zneškodňovaní a Smernici Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES, zo 6.9.2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch. a o zrušení určitých smerníc, je uvedené nasledovné : 

d, Považujeme tento celý zámer ako dobrý privátny projekt pre skupinu výrobcov a pre Slovenskú republiku najmä dovozcov ako si vytvoriť dobrú podnikateľskú činnosť na nakladanie s odpadmi, pričom celú túto činnosť financujú občania Slovenskej republiky. Je až nepochopiteľné ako sa štát chce zbaviť povinnosti vykonávať refundáciu priamo z poplatkov výrobcov a dovozcov, napríklad cez vlastné zúčtovacie centrum. Týmto by boli jasne stanovené pre financovania jednotlivých činností súvisiacich s nakladaním s odpadmi, pravidlá, ktoré by jasne finančne určili výšky poplatkov za zber, triedenie a zhodnocovanie, čo je pre obce a mestá v tejto situácii asi najdôležitejšie. 

- nerešpektuje sa stav zberu odpadu v SR, ako ani hlavný cieľ Smernice uvedený v čl. 7., požiadavku o zachovaní fungujúcich systémov v čl. 8. Bráni účasti všetkých Hospodárskych subjektov zberu a recyklácií odpadov čl. 19 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2006/66/ES, zo 6.9.2006 o batériách a akumulátoroch a použitých batériách a akumulátoroch a tým bráni účasti a prístupe domácich spracovateľom k surovinám na Slovensku čo bude mať za následok zánik súčasných zberných systémov, recyklačných aktivít, ako aj záväzkov v odpadovom hospodárstve. 

Navrhovaný zámer sa až alibisticky vyhýba tomu na čo je rezort MŽP SR zriadený a vytvára sa tým možnosť absolútneho zastavenia naštartovaného recyklačného priemyslu v SR. Nemýľme si 

však pod recyklačným priemyslom len linky na zhodnocovanie odpadov ale v prvom rade stále ešte neexistujúce, technicky sofistikované triediace zariadenia komunálnych odpadov. Kto bude vlastne poberateľom budúcich štrukturálnych fondov v nasledujúcom programovacom období MŽP SR v opatrení 4.1 a 4.2 kde sa predpokladá čerpanie niekoľko 100 mil. EUR a podľa všetkého by poberateľmi mali byť obce a mestá? 

Dôležité je ale to, že takého zariadenia potrebujú poberať trvalú refundáciu finančných prostriedkov za jednotlivé separované zložky. Ak si niekto myslí, že práve výrobcovia s dovozcami budú túto refundáciu zabezpečovať tak na to môžeme rýchlo zabudnúť. Môže sa stať, že niektoré zaujímavé komodity sa sčasti preplatia a iné pôjdu opätovne na skládku. Uzavretý cyklus nebude existovať lebo bude v ostrom rozpore s komerčnými zámermi výrobcov, resp. ich združeniami. Pýtame sa, pán minister, prečo to tak doteraz nefunguje v oblasti odpadov z obalov. Veď všetko je dnes nastavené do povinnosti oprávnených organizácií. Alebo si myslíte, že ich k tomu prinúti nový informačný systém? Jediná cesta, ktorou sa dosiahne uzavretý cyklus a pozdvihne sa aj sebavedomie pôvodcov (teda občanov, ktorí sú držiteľmi týchto odpadov) bude prehľadné refundovanie z jedného zdroja. 

Vzhľadom na uvedené Vás, Vážený pán minister, zdvorilo žiadame o stiahnutie uvedeného návrhu zákona z legislatívneho procesu, následne prerokovanie problematiky z relevantnými organizáciami ( A.P.O.H., ZOVP, RÚReP, ASEO, .. ) pôsobiacimi v odpadovom hospodárstve SR. 
 	Z 	N 	Pripomienka nemá charakter pripomienky v zmysle legislatívnych pravidiel vlády SR. 
Uskutočnilo sa rozporové konanie dňa 11.6.2013, kde bolo k otázke účasti recyklačného priemyslu v kolektívnych systémoch dohodnuté, že MŽP SR zašle upravený materiál pred rokovaním Hospodárskej a sociálnej rady SR a RUREP sa môže k nemu ešte vyjadriť. 
Výkup farebných kovov - nedoriešená otázka, MŽP SR trvá na zavedení a opodstatnenosti zákazu. 

MŽP SR nevidí dôvod na stiahnutie návrhu z legislatívneho procesu. 
 	
SZZV 	Všeobecná pripomienka 
Výrobcovia a dovozcovia výrobkov, ktoré sú na trh uvádzané v obaloch, vnímajú pozitívne víziu legislatívnej úpravy odpadovej oblasti, predstavenú Ministrom životného prostredia. Smerovanie, naznačené v Legislatívnom zámere zákona o odpadoch, zodpovedá praxi a trendom z vyspelých krajín Európskej únie. Zákon o odpadoch pripravený podľa preloženej filozofie bude pozitívnym impulzom pre celú oblasť životného prostredia. 
10. 5. 2013 zverejnilo Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky Legislatívny zámer zákona o odpadoch. Ide o materiál slúžiaci ako predloha podľa, ktorej bude Ministerstvo pripravovať paragrafové znenie nového zákona o odpadoch. 
Výrobcovia a dovozcovia výrobkov, ktoré sú uvádzané na Slovenský trh v obaloch, pozitívne vnímajú predložený materiál. Vítajú zrušenie Recyklačného fondu, na ktorého nesystémové fungovanie dlhodobo upozorňovali. Taktiež je potrebné vyzdvihnúť smerovanie k plnému zavedeniu princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov, ako i prísnejšiu reguláciu oprávnených organizácií a kolektívnych systémov formou ich autorizácie. 
Výrobcovia a dovozcovia sú pripravení po zániku Recyklačného fondu v rámci princípu rozšírenej zodpovednosti (výrobcov a dovozcov) podporovať triedený zber odpadov v mestách a obciach v celkovom rozsahu vytriedených množstiev odpadov a na celom území Slovenska, tak aby boli rešpektované doterajšie právne vzťahy nastavené v odpadovom hospodárstve. 
Legislatíva upravujúca odpadové hospodárstvo, pripravená na základe platných znení smerníc Európskej únie a podľa skúseností zo zahraničia, rešpektujúca aktuálne trendy je dobrým základom pre ukončenie hrozieb pokút vyplývajúcich s konaní Európskej únie voči Slovensku za zlé alebo nedostatočné prevzatie smerníc v odpadovej oblasti. 
Štandardné podmienky pre podnikateľov – výrobcov a dovozcov budú mať pozitívny vplyv na ich fungovanie a tým i na celú ekonomiku. 
 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
SZZV 	1. Pripomienka ku kapitole 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu (problematika priemyselného odpadu z obalov): 
Legislatívny zámer na viacerých miestach kladie dôraz na potrebu zabezpečenia riešenia nakladania s komunálnymi odpadmi, ich vytriedenými zložkami vrátane odpadov z obalov. Dôsledné zameranie sa na problematiku komunálnych odpadov nemôže byť na úkor odpadov pochádzajúcich z priemyslu. Preto považujeme za potrebné legislatívny zámer doplniť aj o tézu zaoberajúcou sa riešením zberu a zhodnocovania odpadov z obalov pochádzajúcich z priemyslu, čo by sa malo premietnuť aj do obligatórnych podmienok pre budúce udeľovanie autorizácií kolektívnym systémom. 
Ako príklad uvádzame, že povinné osoby podľa zákona č. 119/2010 Z.z. o obaloch uvádzajú na trh nielen spotrebiteľské obaly, ktoré takmer vždy skončia ako odpad z obalov v komunálnom odpade. Povinné osoby však súčasne uvádzajú na trh aj skupinové a prepravné obaly (napr. kartónové krabice, prepravky...), ktoré končia ako odpady z obalov v priemyselnom odpade (tzn. nie v skupine 20 podľa Katalógu odpadov). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Nebude premietnuté do zákona, nakoľko túto problematiku pokrýva zákon č. 119/2010 Z.z o obaloch. 	
SZZV 	2. Pripomienka ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (špecifikácia podmienok individuálneho systému pre rôzne odpady): 
Uplatňovanie princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (ďalej len „RZV“) považujeme za významný progresívny krok pri riešení súčasných problémov financovania viacerých prúdov odpadov, problémových buď z hľadiska nedostatku financií v systéme alebo z hľadiska komplikovanosti zberu od pôvodcov odpadov. Na to, aby bol tento princíp uplatnený čo najefektívnejšie, považujeme za potrebné, aby sa nová legislatíva odpadového hospodárstva zamerala aj na nasledovné kritériá: 
- pre každého výrobcu dotknutej komodity vytvoriť priestor pre možnosť individuálneho plnenia povinností vyplývajúcich z RZV alebo kolektívneho plnenia cestou kolektívneho systému. Avšak vzhľadom na špecifiká jednotlivých systémov odpadov, podmienky pre rozhodnutie výrobcov medzi individuálnym alebo kolektívnym systém by mali byť upravené pre každý prúd odpadu zvlášť (t.j. pre batérie a akumulátory, pre elektrozariadenia, pre odpady z obalov...), 
- zamedziť možnostiam obchádzania kolektívnych systémov vytvorením tzv. „šedého“ kolektívneho plnenia bez znakov skutočného individuálneho plnenia. Napr. v prípade individuálneho plnenia také riziko existuje v prípade využívania služieb zmluvných partnerov, ktorí, pokiaľ takúto službu poskytujú viacerým výrobcom, de facto suplujú činnosť kolektívneho systému. Tzn. jednalo by sa o paralelné plnenie s kolektívnymi systémami pre odpady z obalov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme pojem „tretia osoba konajúca v mene výrobcu“ bude obsahovať text, že bude môcť plniť povinnosti iba pre jedného výrobcu/dovozcu. 	
SZZV 	3. Pripomienka ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (alternatívnosť plnenia RZV) : 
Vychádzajúc zo súčasných poznatkov z praxe, princíp RZV môže byť funkčný len v prípade, ak má z pohľadu legislatívy zabezpečenú potrebnú mieru stability. Tá v súčasnosti do veľkej miery závisí od rozhodovania konkrétneho nositeľa RZV – výrobcu (dovozcu či povinnej osoby). Rozhodnutie výrobcu pre spôsob plnenia medzi individuálnym a kolektívnym by preto malo byť aspoň v rámci jedného kalendárneho roka nemeniteľné. Ak sa pri konkrétnom prúde odpadov výrobca rozhodne pre kolektívne zabezpečenie plnenia RZV, malo by sa toto rozhodnutie automaticky vzťahovať pre celý prúd odpadov (napr. pre všetky odpady z obalov bez ohľadu na obalovú komoditu). Prílišná variabilita vzťahov kolektívneho systému a výrobcu znemožňuje efektívne nastavenie všetkých súvisiacich vzťahov a povinností kolektívnej organizácie, týkajúcich sa materiálového zabezpečenia zberu a zhodnocovania príslušných odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	N 	Zákonom musí byť daná možnosť výrobcovi plniť si svoje povinnosti individuálne alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. 
MŽP SR neuvažuje so zavedením navrhovaného obmedzenia v rámci skupiny obalov. 	
SZZV 	4. Pripomienka ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (rovnocennosť povinností v rámci RZV) : 
Výrobca v rámci plnenia rozšírenej zodpovednosti sa môže rozhodnúť medzi individuálnym alebo kolektívnym systémom. Základom pre objektívne nastavenie systému RZV sú rovnocenné požiadavky pre individuálne plnenie a pre kolektívne plnenie RZV, tzn. rovnaké povinnosti a z toho vyplývajúca nákladovosť pri oboch možnostiach, takisto rovnaké evidenčné a vykazovacie povinnosti vo vzťahu k štátnej správe. Napr. pokiaľ by individuálni výrobcovia nemali povinnosť zúčastniť sa na financovaní triedeného zberu komunálnych odpadov v obciach, okamžite väčšina výrobcov uprednostní individuálne plnenie RZV pred kolektívnym. Takisto je potrebné, aby aj výrobcovia v rámci individuálneho plnenia RZV zabezpečovali propagáciu triedeného zberu komunálnych odpadov, tak ako sa požaduje od výrobcov združených v kolektívnych systémov. Požiadavka „prispievať“ na takéto aktivity je v tomto prípade nepostačujúca – v oboch prípadoch. 
Považujeme za nevyhnutné zadefinovať uvedené kritérium v legislatívnom zámere aspoň rámcovo. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú v návrhu zákona nastavené rovnocenne. 	
SZZV 	5. Pripomienka ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (vlastnícka štruktúra a prevádzkovanie autorizovanej kolektívnej organizácie): 
Legislatívny zámer počíta s tým, že kolektívne organizácie majú byť zakladané iba povinnými osobami (výrobcovia a dovozcovia). Upozorňujeme na nutnosť stanovenia povinnosti a nie možnosti (ako to je uvedené v Legislatívnom zámere). Podľa nášho názoru je nevyhnutné uvedený princíp rozšíriť aj na obdobie samotnej činnosti (prevádzkovania) kolektívnej organizácie. Zloženie vlastníckej štruktúry v čase založenia nie je z hľadiska reálneho fungovania akejkoľvek spoločnosti tak významné, ako vlastnícka štruktúra v čase prevádzkovania v reálnom čase. Kritérium kladené iba na okamih založenia je v praxi ľahko prekonateľný vytvorením účelovej vlastníckej štruktúry na začiatku, ktorú je možné kedykoľvek zmeniť. Takýmto postupom sa ale dá pomerne ľahko obísť účel podmienky pre založenie kolektívnej organizácie. 
Z uvedeného dôvodu žiadame o doplnenie tejto podmienky. 
 	Z 	A 	 	
SZZV 	6. Pripomienka ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (zabezpečenie RZV v rámci priemyselného odpadu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka zabezpečenia zberu a zhodnotenia prepravných a skupinových obalov nachádzajúcich sa v priemyselnom odpade (tzn. odpad mimo skupiny 20 podľa Katalógu odpadov). 
Výhradné zameranie sa len na problematiku komunálnych odpadov môže v praxi znamenať to, že kolektívne organizácie zamerajú svoju pozornosť na komunálne odpady do tej miery, ktorá môže byť na ujmu obdobných odpadov, avšak pochádzajúcich z priemyslu. Najmä v oblasti nakladania s odpadmi z obalov ide o reálne riziko, keď obaly tej istej povinnej osoby môže tvoriť súčasť komunálneho odpadu (spotrebiteľské obaly), ale aj priemyselný odpad (skupinové a prepravné obaly, napr. kartónové krabice, prepravky...). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	Nebude premietnuté do zákona, nakoľko túto problematiku pokrýva zákon 119/2010 Z.z. o obaloch. 

Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
SZZV 	7. Pripomienka ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (povinnosť prevádzkovania integrovaného systému triedeného zberu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka, aby sa kolektívna organizácia podieľala na zabezpečovaní RZV v rámci integrovaného systému triedeného zberu komunálnych odpadov, pokiaľ sa výrobky jej „výrobcov“ nachádzajú v triedenom komunálnom odpade. Keďže ide o principiálnu tézu riešenia nákladov na triedený zber komunálneho odpadu, žiadame, aby bola do legislatívneho zámeru zapracovaná. 

Na Slovensku je tradične zavedený integrovaný systém triedeného zberu odpadov. To znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané obaly, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Spotrebiteľ, ktorý triedi odpad, je teda povinný definovať/rozoznať základný materiál (sklo, plast, papier, kov príp. VKM), z ktorého sa odpad skladá a podľa toho sa rozhodne, do ktorého farebne oddeleného kontajnera odpad vhodí. V žiadnom prípade nie je racionálne od spotrebiteľa požadovať, aby rozoznával aj účel výrobku (obal, neobal), z ktorého sa následne stal odpad. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné zotrvať v integrovanom systéme triedeného zberu. Na druhej strane integrovaný systém vyvoláva potrebu, aby sa na financovaní triedeného zberu v adekvátnej miere podieľali nielen podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov ale aj výrobcovia a dovozcovia neobalových materiálov tzv. výrobkov alebo prúdov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov neobalových materiálov na financovaní triedeného komunálneho odpadu je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje rámcová smernica o odpadoch, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
SZZV 	8.Pripomienka ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad v rámci individuálneho plnenia): 
Žiadame do legislatívneho zámeru doplniť principiálne kritérium spočívajúce v zakotvení finančnej zodpovednosti za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu aj na tých výrobcov, ktorí si plnia povinnosti v rámci RZV individuálne. V opačnom prípade postavenie výrobcov v rámci individuálneho a kolektívneho plnenia nebude rovnocenné, pričom je veľký predpoklad, že výrobcovia sa rozhodnú pre ten systém, ktorý bude menej administratívne, personálne, technicky a finančne náročný. To by ale mohlo následne spôsobiť opätovný nedostatok finančných prostriedkov v systéme nakladania s vytriedenými zložkami komunálnych odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú rovnocenné. Bude doplnená časť 2.5. 	
SZZV 	9. Pripomienka ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (finančná zodpovednosť pre odpady z obalov – nastavenie rámcových pravidiel): 
V otázke zodpovednosti za nakladanie s komunálnymi odpadmi a drobnými stavebnými odpadmi je pozitívne, že legislatívny zámer zachováva aj doterajší model zodpovednosti za tieto odpady, keď ju ponecháva obci, na ktorej území odpady vznikli. Navrhujeme ale do zámeru doplniť aj rámcové pravidlá financovania činností v rámci tejto zodpovednosti obce, pričom považujeme za potrebné zvýrazniť princíp refundácie nákladov a princíp efektivity týchto nákladov. Pri vhodnom nastavení pravidiel finančnej RZV takých tovarov, z ktorých sa stanú odpady v rámci triedeného zberu komunálnych odpadov, bude obec potom znášať len náklady na zber a nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (hradeným z miestneho poplatku). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v časti 2.7. bude doplnený text o potrebe zohľadnenia skutočných nákladov a efektivite.  	
SZZV 	10. Pripomienka ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad z výrobkov): 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu RZV, v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady (napr. noviny). Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne napr. odpady obalov, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
ENVIDOM 	K bodu 2.3 
Odporúčame doplniť autorizáciu aj na činnosť "prípravy na opätovné použitie odpadu z elektrických a elektronických zariadení". 

Zdôvodnenie: 
Príprava na opätovné použitie elektrických a elektronických zariadení predstavuje z environmentálneho a bezpečnostného hľadiska vysoké riziko poškodenia zdravia alebo kvality životného prostredia. Riziko neodbornej, nedostatočne regulovanej a kontrolovanej prípravy na opätovné použitie mnohonásobne prevyšuje riziká spojené s výrobou nových elektrozariadení ich pôvodnými výrobcami, ale prevyšuje aj riziká pri ich spracovaní, kde je autorizácia povinná.Nízka regulácia by umožnila vykonávať činnosť zhodnocovania odpadu aj subjektom, ktoré by inak autorizáciu na spracovanie nezískali. 

Súčasne platí, že elektrické a elektronické zariadenia, ktoré neplnia aktuálne platné predpisy (týkajúce sa napr. energetickej náročnosti, obsahu vybraných chemických látok, ochranu pred úrazom elektrickým prúdom, hygienických požiadaviek a pod. ) nie je možné uvádzať na trh. Vysoko problematickou je aj otázka tzv. posudzovania zhody výrobku a záruk pre opätovne použité výrobky. Nedostatočná regulácia prípravy na opätovné použitie je významným rizikom aj v podobe nelegálneho nakladania s elektroodpadom (nelegálny dovoz, vývoz, recyklácia a pod. ) so všetkými environmentálnymi, ekonomickými a zdravotnými rizikami a dopadmi. 

Autorizácia a dohľad nad prípravou na opätovné použitie musí zabezpečiť, že elektrické a elektronické zariadenia opätovne uvádzané na trh nie sú bezpečnostným, ani environmentálnym rizikom pre spotrebiteľov a plnia všetky aktuálne platné právne požiadavky vzťahujúce sa na elektrické a elektronické zariadenia uvádzané na trh SR. 

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) v preambule ustanovuje: 
(19) Zber, uloženie, preprava, spracovanie a recyklácia OEEZ ako aj jeho príprava na opätovné použitie sa uskutočňujú na základe prístupu zameraného na ochranu životného prostredia a zdravia ľudí a na zachovanie surovín a s cieľom recyklovať cenné druhotné suroviny obsiahnuté v EEZ v záujme zabezpečenia lepšieho zásobovania surovinami v Únii. 
(20) Vo vhodných prípadoch by mala byť prioritou príprava na opätovné použitie OEEZ a ich súčiastok, konštrukčných častí a spotrebných materiálov. V prípade, keď to nie je vhodné, by sa všetok separovane vyzbieraný OEEZ mal odoslať na zhodnotenie, počas ktorého by sa mal dosiahnuť vysoký stupeň recyklácie a zhodnotenia. Výrobcovia by sa mali navyše podporovať v tom, aby recyklovaný materiál zabudovávali do nových zariadení. 
(21)Zhodnocovanie, príprava na opätovné použitie a recyklácia OEEZ by sa mali počítať ako dosiahnutie cieľov stanovených v tejto smernici len v prípade, ak toto zhodnocovanie, príprava na opätovné použitie alebo recyklácia nie je v rozpore s inými právnymi predpismi Únie alebo vnútroštátnymi právnymi predpismi platnými pre dané zariadenia. Zabezpečenie riadnej prípravy na opätovné použitie, recykláciu a zhodnotenie OEEZ je dôležité pre riadne hospodárenie so zdrojmi a prispeje k optimalizácii dodávok zdrojov. 	Z 	N 	MŽP SR nebude rozširovať autorizácie o prípravu na opätovné použitie.  	
ENVIDOM 	K bodu 2.6 
Na získanie autorizácie kolektívnej organizácie odporúčame, aby jednou z podmienok jej získania bolo preukázanie odbornej spôsobilosti zodpovednej osoby, identickej ako pri získaní autorizácie na spracovanie elektroodpadu alebo získania súhlasu na nakladenie s nebezpečným odpadom. 

Odôvodnenie: 
Kolektívne organizácie a výrobcovia vstupujú do činnosti nakladania s odpadom a mali by pre nich platiť rovnaké, primerané požiadavky ako pre subjekty, vykonávajúce nakladanie s odpadom bez ohľadu na to, či nakladajú s odpadom fyzicky alebo len finančne (administratívne). 
 	Z 	A 	Podmienky autorizácie budú nastavené v návrhu zákona. 	
ENVIDOM 	K bodu 2.6 
Uvedený zámer žiadame doplniť o povinnosť získania autorizácie aj pre „ individuálneho“ výrobcu. Cieľom právnych predpisov je, aby sa zabezpečili rovnaké, resp. primerané podmienky pre všetkých účastníkov. Individuálni výrobcovia nesmú byť zvýhodňovaní benevolentnejšími požiadavkami na plnenie zákonných povinností, najmä s ohľadom na riziká garancie financovania odpadu zo svojich výrobkov ako aj zabezpečením vhodného systému zberu a spracovania. 

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) v čl. 13 ods.3 ustanovuje: 

Členské štáty zabezpečia, aby každý výrobca pri uvedení výrobku na trh poskytol záruku, z ktorej vyplýva, že nakladanie so všetkým OEEZ bude finančne zabezpečené a že výrobcovia zreteľne označia svoje výrobky v súlade s článkom 15 ods. 2. Táto záruka zabezpečí, aby boli činnosti uvedené v odseku 1, ktoré sa týkajú tohto výrobku, finančne zabezpečené. Záruka môže byť vo forme účasti výrobcu v príslušných systémoch na financovanie nakladania s OEEZ, recyklačného poistenia alebo zablokovaného bankového účtu. 

Preambula č.6 smernice ustanovuje: 
Najmä rozdielne vnútroštátne uplatňovanie zásady zodpovednosti výrobcu môže viesť k podstatným nezrovnalostiam vo finančnom zaťažení hospodárskych subjektov. Existencia rozdielnych vnútroštátnych stratégií nakladania s OEEZ obmedzuje účinnosť politík recyklácie. 

 	Z 	N 	MŽP SR autorizáciu pre individuálne plnenie nebude riešiť, ale zákon zabezpečí rovnocenné povinnosti pre individuálnych výrobcov a pre kolektívne organizácie 	
ENVIDOM 	K bodu 2.6 
V piatom odseku požadujeme upraviť text „preukázanie potrebnej výšky finančných prostriedkov“ za „preukázanie záruky financovania“. Ide o zosúladenie so smernicou EÚ. 

SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ) v článku 13 ods. 3 ustanovuje: 

Členské štáty zabezpečia, aby každý výrobca pri uvedení výrobku na trh poskytol záruku, z ktorej vyplýva, že nakladanie so všetkým OEEZ bude finančne zabezpečené a že výrobcovia zreteľne označia svoje výrobky v súlade s článkom 15 ods. 2. Táto záruka zabezpečí, aby boli činnosti uvedené v odseku 1, ktoré sa týkajú tohto výrobku, finančne zabezpečené. Záruka môže byť vo forme účasti výrobcu v príslušných systémoch na financovanie nakladania s OEEZ, recyklačného poistenia alebo zablokovaného bankového účtu. 	Z 	A 	Upravené v zmysle pripomienky. 	
ENVIDOM 	K bodu 2.3 
Navrhujeme v zámere definovať aj splnomocneného zástupcu v súlade so SMERNICOU EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2012/19/EÚ zo 4. júla 2012 o odpade z elektrických a elektronických zariadení (OEEZ). 

Odôvodnenie: 
Článok 17 smernice: 
Splnomocnený zástupca 
1. Každý členský štát zabezpečí, aby výrobca vymedzený v článku 3 ods. 1 písm. f) bodoch i) až iii), ktorý je usadený v inom členskom štáte, mohol vymenovať na základe výnimky z článku 3 ods. 1 písm. f) bodov i) až iii) právnickú alebo fyzickú osobu usadenú na jeho území za splnomocneného zástupcu zodpovedného za plnenie povinností uvedeného výrobcu podľa tejto smernice na ich území. 
2. Každý členský štát zabezpečí, aby výrobca vymedzený v článku 3 ods. 1 písm. f) bode iv), ktorý je usadený na jeho území a predáva EEZ do iného členského štátu, v ktorom nie je usadený, vymenoval v tomto členskom štáte splnomocneného zástupcu za osobu zodpovednú za plnenie povinností tohto výrobcu podľa tejto smernice na území tohto členského štátu. 
3. Splnomocnený zástupca sa vymenúva prostredníctvom písomného splnomocnenia. 	Z 	N 	Bude predmetom návrhu zákona. 	
ENVIDOM 	K bodu 2.8  
Odporúčame v novom zákone o odpadoch zjednodušiť systém nakladania s odpadom pre ich pôvodcov, či už fyzické alebo právnické osoby,(vydávanie súhlasov na nakladanie s nebezpečným odpadom), za ktorý zodpovedajú "ich" výrobcovia v prípade, ak s ním nenakladajú na podnikateľskom základe. (vrátia ich výrobcom na zmluvnom základe s nimi). 

odôvodnenie: 
SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2008/98/ES z 19. novembra 2008 o odpade a o zrušení určitých smerníc ustanovuje: 
Preambula 17. 
Systémy zberu odpadu, ktoré sa nevykonávajú v rámci profesionálnej činnosti, by nemali podliehať registrácii, keďže predstavujú nižšie riziko a prispievajú k separovanému zberu odpadu. Príklady takýchto systémov sú odpadové lieky zbierané lekárňami, systémy spätného odberu v obchodoch pre spotrebiteľský tovar a obecné systémy v školách. 

Článok 20 
Nebezpečný odpad z domácností 
Články 17, 18, 19 a 35 sa neuplatňujú na zmesový odpad, ktorý vznikol v domácnostiach. 
Články 19 a 35 sa neuplatňujú na separované zložky nebezpečného odpadu, ktorý vznikol v domácnostiach, pokiaľ ich na zber, zneškodňovanie alebo zhodnocovanie prijme zariadenie alebo podnik, ktorý získal povolenie alebo bol zaregistrovaný v súlade s článkami 23 alebo 26. 

Smernica vyžaduje sprísnený režim len pre subjekty, ktoré nakladajú s odpadom len ako náplň svojej podnikateľskej činnosti. 
Článok 26 
Registrácia 
Členské štáty zabezpečia, aby príslušný orgán viedol register nasledujúcich subjektov v prípade, že nepodliehajú požiadavkám na získanie povolenia: 
a) zariadenia alebo podniky, ktoré zbierajú alebo prepravujú odpad v rámci náplne svojej profesionálnej činnosti; 
 	O 	N 	MŽP SR zachováva existujúci systém. 	
CEPTA 	časť 2.2 Programové dokumenty - vypracovávanie POH 
V časti „2.2 Programové dokumenty“ sa uvádza povinnosť tvorby POH pre obce nad 5 000 obyv. 
Navrhujeme buď zachovať súčasný stav, kedy musia POH vypracovávať všetky obce alebo vyňať z povinnosti vypracovávať POH len malé obce do 500 obyv. Samozrejme treba ponechať súčasnú možnosť vytvárať spoločný POH pre združenia obcí. 
Taktiež požadujeme, aby POH obcí obsahoval časť zameranú na predchádzanie vzniku odpadu, kde si obec zadefinuje ciele predchádzania vzniku odpadu, určí opatrenia na ich dosiahnutie a zadefinuje finančné krytie týchto opatrení. 

Odôvodnenie: 
POH je základným, strategickým a koncepčným dokumentom odpadového hospodárstva pôvodcu odpadu, definuje jednotlivé toky odpadu a nakladanie s ním. Naviac umožňuje prenos cieľov OH z národnej úrovne, napr. pri efektívnosti triedeného zberu, preniesť na nižšiu úroveň – samosprávy, čo je pre komunálny odpad (KO) výkonná zložka, umožňuje spätnú kontrolu, efektívne prispôsobenie, úpravu jednotlivých opatrení a pod. Preto považujeme vytváranie POH za dôležité. Predovšetkým pre malé obce bude dobré pripraviť podporné dokumenty ako metodiku, vzor, informačné a vzdelávacie aktivity a pod. 
Predchádzanie vzniku odpadu je v hierarchii odpadového hospodárstva na prvom mieste a považujeme za nedostatočné, aby ostalo riešené len na národnej úrovni v podobe pripravovaného Programu predchádzania vzniku odpadu SR. Predchádzanie vzniku odpadu by sa malo pretaviť do konkrétnych opatrení na úrovni pôvodcov odpadu (obce, podnikatelia), ktoré reálne prinesú zníženie množstva odpadov. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	ČA 	MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
CEPTA 	2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu 
Recyklačný fond vnímame ako dôležitý nástroj na podporu triedenia a recyklácie odpadov na Slovensku. RF zohral dôležitú úlohu najmä v rokoch 2005-2010 pri budovaní recyklačných kapacít a infraštruktúry triedeného zberu v obciach. 
Samozrejme vnímame viacero nedostatkov RF často systémového charakteru ako najmä: 
- podpora budovania nadbytočných recyklačných kapacít, 
- netransparentné vynakladanie prostriedkov RF a nedostatočné zverejňovanie informácii 
Preto považujeme zásadnú reformu RF a také postavenie RF, aby nebol konkurenciou kolektívnym systémom, ale aby riešil oblasti, ktoré rozšírená zodpovednosť výrobcov nedokáže riešiť, najmä: 
- podpora budovania infraštruktúry triedeného zberu v obciach 
- podpora nakladania s komoditami, ktoré nepokrýva rozšírená zodpovednosť výrobcov – napr. bioodpad (financovanie z navýšenej skládkovej dane) 
Ak nebude reforma RF vzmysle zabezpečenia: 
- plnej transparentnosti vynakladania finančných prostriedkov RF, 
- participatívneho systému rozhodovania všetkých zainteresovaných strán, 
- nezávislého hodnotenia podporených projektov, 
- kontroly činnosti RF 
v zásade možná do určitého termínu, potom sme za jeho zrušenie. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	MŽP SR nevidí opodstatnenosť fungovania Recyklačného fondu. 	
CEPTA 	2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám 
V časti „2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám“ sa uvádza: 
„ ... preukázanie územného pokrytia Slovenskej republiky, v prípade odpadov z obalov min. 15 % územia Slovenskej republiky.“ 
Navrhujeme zmeniť znenie nasledovne: 
„ ... preukázanie pokrytia Slovenskej republiky, v prípade odpadov z obalov min. 25 % územia Slovenskej republiky a min. 25 % obyvateľov Slovenskej republiky“ 

Odôvodnenie: 
Nový zákon o odpadoch by mal odstrániť súčasný neželaný stav, kedy Slovensko je krajinou s najväčším počtom kolektívnych organizácií na obyvateľa. Preto navrhujeme podmienky autorizácie nastaviť prísnejšie. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Text vypustený, územné pokrytie Slovenskej republiky bude riešené v návrhu zákona. 	
CEPTA 	2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi 
V časti „2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi“ je uvedené: 
„Pozornosť v zákone bude venovaná aj tým zložkám komunálnych odpadov, nakladanie s ktorými nebude pokryté zodpovednosťou výrobcov a dovozcov ako napr. opotrebované pneumatiky od občana ako súčasť objemného komunálneho odpadu a ich ukladanie na vymedzené miesta napr. na zberné dvory prípadne ich odovzdanie do servisov.“ 
Z tohoto textu vyplýva, že pneumatiky nebudú spadať pod rozšírenú zodpovednosť výrobcov. 
Požadujeme, aby opotrebované pneumatiky spadali pod rozšírenú zodpovednosť výrobcov a teda aby bol finančne pokrytý ich celý životný cyklus vrátane ich zhodnotenia. 

Odôvodnenie: 
Pneumatiky sú komoditou, ktorá je ideálna pre režim rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov, podobne ako pri elektrodpad alebo obaly a nevidíme dôvod, prečo by mali pneumatiky byť z tohoto režimu vyňaté. 
V súčasnosti sa opotrebované pneumatky nesmú skládkovať, napriek tomu významná časť pneumatík končí na skládkach a v prírode, keďže rozdiel medzi pneumatikami uvedenými na trh a zhodnotenými stále narastá a predstavuje významné množstvo. Toto dokazuje, že systém zhodnocovania pneumatík na Slovensku nefunguje dostatočne i napriek tomu, že máme vybudované nadbytočné kapacity na ich zhodnotenie. Príčinou sú aj vysoké ceny, ktoré musia samosprávy platiť za zhodnotenie pneumatík. 
Riešením preto je, že zhodnotenie pneumatík zaplatí kupujúci v cene pneumatiky a samosprávy s ich vyzbieraním a zhodnotením už nebudú mať žiadne ďalšie náklady. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený o všetky druhy odpadov na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje povinnosť platiť do RF 	
CEPTA 	2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb 
Problematika opusteného odpadu je riešená v časti „2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb“, kde je navrhnuté, aby obec a budúci okresný úrad neplatili skládkový poplatok za umiestnenie opusteného odpadu na skládku. 
Navrhujeme, aby sa zrušilo toto opatrenie, teda aby bol skládkový poplatok rovnaký pre každého, kto zneškodní odpad na skládke. Zároveň ale navrhujeme zaviesť opatrenie, že obec môže raz do roka žiadať Environmentálny fond o refundáciu max. 50 % všetkých nákladov (vrátane skládkového poplatku) na odstránenie opusteného odpadu. 

Odôvodnenie: 
Problematika opusteného odpadu (čierne skládky) je zložitá a nedá sa jednoznačne a ľahko vyriešiť. Aby sa čierne skládky netvorili, musí byť zabezpečené: 
- komfortný systém odpadového hospodárstva obce – aby občania mali možnosť pohodlného legálneho umiestnenia odpadu 
- informovanosť obyvateľov – kam môžu umiestňovať jednotlivé druhy odpadu 
- funkčný sankčný systém – pokuty ak niekto nelegálne umiestni odpad na čiernu skládku 
Preto za tvorbu čiernych skládok je sčasti zodpovedná aj obec ako manažér odpadového hospodárstva na svojom území. 
Hoci sa odpustenie skládkového poplatku môže javiť ako opatrenie na stimuláciu odstraňovania opusteného odpadu, obávame sa zneužitia odpustenia skládkového poplatku z tohoto odpadu, najmä v prípade, kedy sa plánuje zvýšenie skládkového poplatku. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Problematike opusteného odpadu je venovaná dostatočná pozornosť, návrh znamená zásadný zásah do súčasného stavu. 	
CEPTA 	2.9 Zákazy - Zákaz zneškodňovania odpadu zo zdravotníckej starostlivosti inak ako spaľovaním 
V časti „2.9 Zákazy“ zámer predkladá návrh zákazov: 
- zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu; 
- zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, 
Navrhujeme tieto zákazy vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nie je dôvod, aby sa neinfekčný odpad zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, teda taký, ktorý neobsahuje patogény, nemohol zhodnocovať podobne ako napr. komunálny odpad – napr. obaly zo zdravotníckych pomôcok a pod. 
Infekčný odpad zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti často obsahuje PVC, ktorý je pri spaľovaní zdrojom dioxínov, dibenzofuránov a iných škodlivých látok, najmä, ak spaľovacie zariadenie nespĺňa vysoké technologické štandardy. Navyše spaľovne nemocničného odpadu bývajú súčasťou areálov nemocníc v tesnej blízkosti obytných častí miest, preto je nesmierne dôležité dohliadať na technológiu spaľovania a umožňovať/podporovať nespaľovacie metódy dekontaminácie infekčného nemocničného odpadu. Existujú mnohé alternatívy dekontaminácie k spaľovaniu infekčného odpadu, napr. autoklávy, mikrovlnné systémy. Ide o nízko-termické procesy, využívajúc tlak a tepelnú energiu avšak pri teplotách, ktoré nespôsobujú chemické štiepenie molekúl alebo pri ktorých nedochádza k spaľovaniu či pyrolýze odpadov. Teplota pôsobenia nízko-termických procesov sa udáva medzi 93 – 177°C. Na dezinfekciu odpadov sa používa buď horúca para alebo suché teplo. 
Viac na: http://www.priateliazeme.sk/spz/informacie/tematicke-clanky/nakladanie-s-odpadom-zo-zdravotnickych-zariadeni-pouzitie-nespalovacich-technologii 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	A 	Text bude vypustený. 	
CEPTA 	2.9 Zákazy - Zákaz výkupu kovov od fyzických osôb 
V časti „2.9 Zákazy“ zámer predkladá návrh zákazu výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 
Zákaz vítame, pretože ho považujeme za účinný prostriedok prevencie dnes bežných krádeží kovov. 
Treba však vytvoriť také legislatívne prostredie, aby nedochádzalo k obchádzaniu tohoto zákazu vývozom kovového odpadu (aj kradnutých kovov) do zahraničia – najmä v prihraničných oblastiach. 
 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
CEPTA 	2.16 Súvisiace zmeny v iných predpisoch - skládkový poplatok 
V časti „2.16 Súvisiace zmeny v iných predpisoch“ v bode 4 - Novela zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch sa zámer venuje zmenám v poplatku za uloženie odpadov na skládku (skládkový poplatok). Zámer konkrétne uvádza: 
„Bude potrebné prehodnotiť výšku poplatkov za zneškodňovanie odpadov a oslobodenie pre okresné úrady a obce, ak ide o zneškodnenie opusteného odpadu skládkovaním.“ 
Navrhujeme zakotviť už do tohoto legislatívneho zámeru zvýšenie skládkového poplatku v prípade pokrytia nákladov triedeného zberu obcí formou rozšírenej zodpovednosti výrobcov. 

Odôvodnenie: 
Skládkový poplatok predstavuje významný ekonomický nástroj na presmerovanie toku odpadu od zneškodňovania na skládke smerom k recyklácii. Navyše aj EU určila zvýšenie skládkového poplatku ako jedno z hlavných opatrení na zlepšenie súčasného stavu v SR. 
Po našej analýze navýšenie poplatku o 100 % zaťaží rozpočet OH obce len cca 5 %, ale dokáže vygenerovať v SR 9 mil. € ročne navyše. Ak obec bude znižovať množstvo odpadu uloženého na skládku (predchádzaním vzniku odpadu, triedením), môže byť zaťaženie rozpočtu obcí ešte nižšie. 
V súčasnej situácii napätých rozpočtov obcí možno skládkový poplatok navýšiť, až po zavedení rozšírenej zodpovednosti výrobcov, ktorá zníži náklady obcí na triedený zber. Navýšenie musí byť postupné, pretože skokové významné navýšenie poplatku by mohlo vyvolať nežiadúci efekt vytvárania čiernych skládok. 
Financie z navýšenia požadujeme využiť striktne len na podporu projektov zameraných na: 
- predchádzanie vzniku odpadu v obciach, 
- zhodnocovanie bioodpadu (najmä kuchynského) z obcí, 
- podporu triedeného zberu v obciach 
- vzdelávacie a informačné aktivity zamerané na zvyšovanie prevencie, efektivity a kvality triedeného zberu v obci. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Úprava zákona č. 17/2004 Z.z. je predmetom samostatnej novelizácie. 	
CEPTA 	Zálohovanie jednorazových nápojovách obalov 
Do legislatívneho zámeru zákona o odpadoch – či do samotného zákona o odpadoch alebo do zmeny zákona o obaloch požadujeme doplniť povinnosť zálohovania jednorazových nápojových obalov všetkých relevantných nápojových obalov - z PET, kovu a skla. 

Odôvodnenie: 
Zálohovanie jednorazových nápojových obalov (JNO), resp. obalov na nápoje, ktoré nie sú opakovateľne použiteľné, je jediný účinný nástroj na zníženie nelegálne odhodených obalov v krajine (littering). Až 1/3 nelegálne odhodených odpadov v krajine tvoria PET nápojové fľaše. Viac v štúdii na: http://www.cepta.sk/index.php/odpady-a-bioodpady/35-odpady/58-zalohovanie-jednorazovych-napojovych-obalov. 
Nápoje sú tovar, ktorý sa často konzumuje vonku. Ľudia potrebujú ekonomickú motiváciu – zálohu, aby nápojový obal neodhodili do prírody, resp. nespálili. 
Ďalším dôvodom pre zavedenie zálohovania JNO je neporovnateľne vyššia účinnosť zberu, lepšia čistota suroviny. Separovaným zber vyzbiera 20 – 40% obalov, zálohovanie 70 – 98 %! 
Zálohovanie JNO je zavedené v nasledujúcich európskych krajinách: Švédsko (1984), Fínsko (1996), Nórsko (1999), Dánsko (2002), Island (1989), Nemecko (2003), Estónsko (2005), Chorvátsko (2006). 
Analýza rôznych systémov riešenia problematiky obalov (vratné systémy zálohovanie JNO a separovaný zber), ich porovnanie vrátane ekonomických vplyvov je tu: 
http://www.cepta.sk/index.php/sk/odpady-a-bioodpady/35-odpady/479-vratne-alebo-jednorazove-flase-zalohovanie-alebo-separovany-zber 
Je dôležité definovať zákonné podrobnosti zálohovania JNO buď ako časť zákona, alebo všeobecne záväzným právnym predpisom (vyhláška). V Nórsku to prebiehalo tak, že štát definoval prísne limity materiálového zhodnotenia nápojových obalov 95 % (!) a v prípade ich nesplnenia nasledovali prísne sankcie. Nápojársky priemysel vedel, že takú to mieru recyklácie je možné dosiahnuť len zálohovaním, vytvoril si vlastný systém, ktorý úspešne funguje dodnes a dosahuje úctyhodné výsledky – až 98 % mieru návratnosti nápojových obalov. 
Pripomienka je zásadná. 
 	Z 	N 	Návrh zákona nebude počítať so zálohovaním PET fliaš. 	
CEPTA 	Recyklovateľnosť obalov a výrobkov 
Do legislatívneho zámeru zákona o odpadoch požadujeme doplniť zákaz uvádzať na trh alebo do obehu nerecyklovateľné a ťažko recyklovateľné obaly a výrobky, keď existuje ich ľahko recyklovateľná alternatíva. Dizajn výrobkov a obalov musí byť navrhnutý tak, aby boli ľahko recyklovateľné a rozoberateľné a musí byť v súlade s predpismi Európskej únie o ekodizajne. 

Odôvodnenie: 
Na Slovenskom trhu a teda v konečnom dôsledku aj v odpadoch sa čoraz častejšie nachádzajú zbytočne ťažko recyklovateľné alebo nerecyklovateľné výrobky a obaly. Napr. PET fľaše potiahnuté PVC fóliou, obaly na nápoje podobné kovovým plechovkám s plastovým telom a kovovým vrchom, reklamné letáky a katalógy zabalené v plastovom obale, netradičné farby PET fliaš (sivá), jogurtové tégliky z PS potiahnuté PVC fóliou a pod. Takéto výrobky/obaly výrazne sťažujú a predražujú proces dotrieďovania a v konečnom dôsledku znižujú mieru zhodnotenia odpadov z obalov, pretože takéto odpady často musia byť zneškodňované na skládke. 
Pripomienka je zásadná. 	Z 	N 	Uvedené rieši zákon č. 119/2010 Z.z. oobaloch. 	
SLICPEN 	Všeobecná pripomienka 
Výrobcovia a dovozcovia výrobkov, ktoré sú na trh uvádzané v obaloch, vnímajú pozitívne víziu legislatívnej úpravy odpadovej oblasti, predstavenú Ministrom životného prostredia. Smerovanie, naznačené v Legislatívnom zámere zákona o odpadoch, zodpovedá praxi a trendom z vyspelých krajín Európskej únie. Zákon o odpadoch pripravený podľa preloženej filozofie bude pozitívnym impulzom pre celú oblasť životného prostredia. 
10. 5. 2013 zverejnilo Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky Legislatívny zámer zákona o odpadoch. Ide o materiál slúžiaci ako predloha podľa, ktorej bude Ministerstvo pripravovať paragrafové znenie nového zákona o odpadoch. 
Výrobcovia a dovozcovia výrobkov, ktoré sú uvádzané na Slovenský trh v obaloch, pozitívne vnímajú predložený materiál. Vítajú zrušenie Recyklačného fondu, na ktorého nesystémové fungovanie dlhodobo upozorňovali. Taktiež je potrebné vyzdvihnúť smerovanie k plnému zavedeniu princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a dovozcov, ako i prísnejšiu reguláciu oprávnených organizácií a kolektívnych systémov formou ich autorizácie. 
Výrobcovia a dovozcovia sú pripravení po zániku Recyklačného fondu v rámci princípu rozšírenej zodpovednosti (výrobcov a dovozcov) podporovať triedený zber odpadov v mestách a obciach v celkovom rozsahu vytriedených množstiev odpadov a na celom území Slovenska, tak aby boli rešpektované doterajšie právne vzťahy nastavené v odpadovom hospodárstve. 
Legislatíva upravujúca odpadové hospodárstvo, pripravená na základe platných znení smerníc Európskej únie a podľa skúseností zo zahraničia, rešpektujúca aktuálne trendy je dobrým základom pre ukončenie hrozieb pokút vyplývajúcich s konaní Európskej únie voči Slovensku za zlé alebo nedostatočné prevzatie smerníc v odpadovej oblasti. 
Štandardné podmienky pre podnikateľov – výrobcov a dovozcov budú mať pozitívny vplyv na ich fungovanie a tým i na celú ekonomiku. 
 	Z 	A 	Berieme na vedomie. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu (problematika priemyselného odpadu z obalov): 
Legislatívny zámer na viacerých miestach kladie dôraz na potrebu zabezpečenia riešenia nakladania s komunálnymi odpadmi, ich vytriedenými zložkami vrátane odpadov z obalov. Dôsledné zameranie sa na problematiku komunálnych odpadov nemôže byť na úkor odpadov pochádzajúcich z priemyslu. Preto považujeme za potrebné legislatívny zámer doplniť aj o tézu zaoberajúcou sa riešením zberu a zhodnocovania odpadov z obalov pochádzajúcich z priemyslu, čo by sa malo premietnuť aj do obligatórnych podmienok pre budúce udeľovanie autorizácií kolektívnym systémom. 
Ako príklad uvádzame, že povinné osoby podľa zákona č. 119/2010 Z.z. o obaloch uvádzajú na trh nielen spotrebiteľské obaly, ktoré takmer vždy skončia ako odpad z obalov v komunálnom odpade. Povinné osoby však súčasne uvádzajú na trh aj skupinové a prepravné obaly (napr. kartónové krabice, prepravky...), ktoré končia ako odpady z obalov v priemyselnom odpade (tzn. nie v skupine 20 podľa Katalógu odpadov). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	N 	Nebude premietnuté do zákona, nakoľko túto problematiku pokrýva zákon č. 119/2010 Z.z. o obaloch. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (špecifikácia podmienok individuálneho systému pre rôzne odpady): 
Uplatňovanie princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (ďalej len „RZV“) považujeme za významný progresívny krok pri riešení súčasných problémov financovania viacerých prúdov odpadov, problémových buď z hľadiska nedostatku financií v systéme alebo z hľadiska komplikovanosti zberu od pôvodcov odpadov. Na to, aby bol tento princíp uplatnený čo najefektívnejšie, považujeme za potrebné, aby sa nová legislatíva odpadového hospodárstva zamerala aj na nasledovné kritériá: 
- pre každého výrobcu dotknutej komodity vytvoriť priestor pre možnosť individuálneho plnenia povinností vyplývajúcich z RZV alebo kolektívneho plnenia cestou kolektívneho systému. Avšak vzhľadom na špecifiká jednotlivých systémov odpadov, podmienky pre rozhodnutie výrobcov medzi individuálnym alebo kolektívnym systém by mali byť upravené pre každý prúd odpadu zvlášť (t.j. pre batérie a akumulátory, pre elektrozariadenia, pre odpady z obalov...), 
- zamedziť možnostiam obchádzania kolektívnych systémov vytvorením tzv. „šedého“ kolektívneho plnenia bez znakov skutočného individuálneho plnenia. Napr. v prípade individuálneho plnenia také riziko existuje v prípade využívania služieb zmluvných partnerov, ktorí, pokiaľ takúto službu poskytujú viacerým výrobcom, de facto suplujú činnosť kolektívneho systému. Tzn. jednalo by sa o paralelné plnenie s kolektívnymi systémami pre odpady z obalov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme pojem „tretia osoba konajúca v mene výrobcu“ bude obsahovať text, že bude môcť plniť povinnosti iba pre jedného výrobcu/dovozcu. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (alternatívnosť plnenia RZV)  
Vychádzajúc zo súčasných poznatkov z praxe, princíp RZV môže byť funkčný len v prípade, ak má z pohľadu legislatívy zabezpečenú potrebnú mieru stability. Tá v súčasnosti do veľkej miery závisí od rozhodovania konkrétneho nositeľa RZV – výrobcu (dovozcu či povinnej osoby). Rozhodnutie výrobcu pre spôsob plnenia medzi individuálnym a kolektívnym by preto malo byť aspoň v rámci jedného kalendárneho roka nemeniteľné. Ak sa pri konkrétnom prúde odpadov výrobca rozhodne pre kolektívne zabezpečenie plnenia RZV, malo by sa toto rozhodnutie automaticky vzťahovať pre celý prúd odpadov (napr. pre všetky odpady z obalov bez ohľadu na obalovú komoditu). Prílišná variabilita vzťahov kolektívneho systému a výrobcu znemožňuje efektívne nastavenie všetkých súvisiacich vzťahov a povinností kolektívnej organizácie, týkajúcich sa materiálového zabezpečenia zberu a zhodnocovania príslušných odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Zákonom musí byť daná možnosť výrobcovi plniť si svoje povinnosti individuálne alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. MŽP SR neuvažuje so zavedením navrhovaného obmedzenia v rámci skupiny obalov. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (rovnocennosť povinností v rámci RZV) : 
Výrobca v rámci plnenia rozšírenej zodpovednosti sa môže rozhodnúť medzi individuálnym alebo kolektívnym systémom. Základom pre objektívne nastavenie systému RZV sú rovnocenné požiadavky pre individuálne plnenie a pre kolektívne plnenie RZV, tzn. rovnaké povinnosti a z toho vyplývajúca nákladovosť pri oboch možnostiach, takisto rovnaké evidenčné a vykazovacie povinnosti vo vzťahu k štátnej správe. Napr. pokiaľ by individuálni výrobcovia nemali povinnosť zúčastniť sa na financovaní triedeného zberu komunálnych odpadov v obciach, okamžite väčšina výrobcov uprednostní individuálne plnenie RZV pred kolektívnym. Takisto je potrebné, aby aj výrobcovia v rámci individuálneho plnenia RZV zabezpečovali propagáciu triedeného zberu komunálnych odpadov, tak ako sa požaduje od výrobcov združených v kolektívnych systémov. Požiadavka „prispievať“ na takéto aktivity je v tomto prípade nepostačujúca – v oboch prípadoch. 
Považujeme za nevyhnutné zadefinovať uvedené kritérium v legislatívnom zámere aspoň rámcovo. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú v návrhu zákona nastavené rovnocenne. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (vlastnícka štruktúra a prevádzkovanie autorizovanej kolektívnej organizácie): 
Legislatívny zámer počíta s tým, že kolektívne organizácie majú byť zakladané iba povinnými osobami (výrobcovia a dovozcovia). Upozorňujeme na nutnosť stanovenia povinnosti a nie možnosti (ako to je uvedené v Legislatívnom zámere). Podľa nášho názoru je nevyhnutné uvedený princíp rozšíriť aj na obdobie samotnej činnosti (prevádzkovania) kolektívnej organizácie. Zloženie vlastníckej štruktúry v čase založenia nie je z hľadiska reálneho fungovania akejkoľvek spoločnosti tak významné, ako vlastnícka štruktúra v čase prevádzkovania v reálnom čase. Kritérium kladené iba na okamih založenia je v praxi ľahko prekonateľný vytvorením účelovej vlastníckej štruktúry na začiatku, ktorú je možné kedykoľvek zmeniť. Takýmto postupom sa ale dá pomerne ľahko obísť účel podmienky pre založenie kolektívnej organizácie. 
Z uvedeného dôvodu žiadame o doplnenie tejto podmienky. 
 	Z 	A 	Text bude upravený. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (zabezpečenie RZV v rámci priemyselného odpadu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka zabezpečenia zberu a zhodnotenia prepravných a skupinových obalov nachádzajúcich sa v priemyselnom odpade (tzn. odpad mimo skupiny 20 podľa Katalógu odpadov). 
Výhradné zameranie sa len na problematiku komunálnych odpadov môže v praxi znamenať to, že kolektívne organizácie zamerajú svoju pozornosť na komunálne odpady do tej miery, ktorá môže byť na ujmu obdobných odpadov, avšak pochádzajúcich z priemyslu. Najmä v oblasti nakladania s odpadmi z obalov ide o reálne riziko, keď obaly tej istej povinnej osoby môže tvoriť súčasť komunálneho odpadu (spotrebiteľské obaly), ale aj priemyselný odpad (skupinové a prepravné obaly, napr. kartónové krabice, prepravky...). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	Nebude premietnuté do zákona, nakoľko túto problematiku pokrýva zákon 119/2010 Z.z. o obaloch. 

Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (povinnosť prevádzkovania integrovaného systému triedeného zberu): 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka, aby sa kolektívna organizácia podieľala na zabezpečovaní RZV v rámci integrovaného systému triedeného zberu komunálnych odpadov, pokiaľ sa výrobky jej „výrobcov“ nachádzajú v triedenom komunálnom odpade. Keďže ide o principiálnu tézu riešenia nákladov na triedený zber komunálneho odpadu, žiadame, aby bola do legislatívneho zámeru zapracovaná. 

Na Slovensku je tradične zavedený integrovaný systém triedeného zberu odpadov. To znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané obaly, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Spotrebiteľ, ktorý triedi odpad, je teda povinný definovať/rozoznať základný materiál (sklo, plast, papier, kov príp. VKM), z ktorého sa odpad skladá a podľa toho sa rozhodne, do ktorého farebne oddeleného kontajnera odpad vhodí. V žiadnom prípade nie je racionálne od spotrebiteľa požadovať, aby rozoznával aj účel výrobku (obal, neobal), z ktorého sa následne stal odpad. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné zotrvať v integrovanom systéme triedeného zberu. Na druhej strane integrovaný systém vyvoláva potrebu, aby sa na financovaní triedeného zberu v adekvátnej miere podieľali nielen podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov ale aj výrobcovia a dovozcovia neobalových materiálov tzv. výrobkov alebo prúdov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov neobalových materiálov na financovaní triedeného komunálneho odpadu je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje rámcová smernica o odpadoch, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad v rámci individuálneho plnenia): 
Žiadame do legislatívneho zámeru doplniť principiálne kritérium spočívajúce v zakotvení finančnej zodpovednosti za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu aj na tých výrobcov, ktorí si plnia povinnosti v rámci RZV individuálne. V opačnom prípade postavenie výrobcov v rámci individuálneho a kolektívneho plnenia nebude rovnocenné, pričom je veľký predpoklad, že výrobcovia sa rozhodnú pre ten systém, ktorý bude menej administratívne, personálne, technicky a finančne náročný. To by ale mohlo následne spôsobiť opätovný nedostatok finančných prostriedkov v systéme nakladania s vytriedenými zložkami komunálnych odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Povinnosti pre kolektívne alebo individuálne plnenie budú rovnocenné. Bude doplnená časť 2.5. 	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (finančná zodpovednosť pre odpady z obalov – nastavenie rámcových pravidiel): 
V otázke zodpovednosti za nakladanie s komunálnymi odpadmi a drobnými stavebnými odpadmi je pozitívne, že legislatívny zámer zachováva aj doterajší model zodpovednosti za tieto odpady, keď ju ponecháva obci, na ktorej území odpady vznikli. Navrhujeme ale do zámeru doplniť aj rámcové pravidlá financovania činností v rámci tejto zodpovednosti obce, pričom považujeme za potrebné zvýrazniť princíp refundácie nákladov a princíp efektivity týchto nákladov. Pri vhodnom nastavení pravidiel finančnej RZV takých tovarov, z ktorých sa stanú odpady v rámci triedeného zberu komunálnych odpadov, bude obec potom znášať len náklady na zber a nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (hradeným z miestneho poplatku). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v časti 2.7. bude doplnený text o potrebe zohľadnenia skutočných nákladov a efektivite.  	
SLICPEN 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad z výrobkov): 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu RZV, v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady (napr. noviny). Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne napr. odpady obalov, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania. 
 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky 
Navrhuje sa riešiť problematiku triedeného zberu ako celku 

Odôvodnenie: 
V kapitole 4 návrhu je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Rovnako aj v kapitole 2.9 sa navrhuje zákaz skládkovania zložiek komunálnych odpadov, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov (papier, plasty, sklo a kovy). Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Je preto nevyhnutné, aby MŽP SR stanovilo akým spôsobom sa zabezpečí splnenie cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa tak ako to požaduje Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES. 
 	Z 	ČA 	Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 

Neakceptuje, metodika výpočtu je stanovená v Rozhodnutí a nevyžaduje vnútroštátnu právnu úpravu. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky:  
Navrhuje sa odstrániť dvojkoľajnosť rozšírenej zodpovednosti (fyzická v komoditách elektro, batérie resp. finančná v komodite obaly) 

Odôvodnenie: 
Článok 8 rámcovej smernice o odpadoch 2008/98/E jednoznačne definuje rozšírenú zodpovednosť bez rozlišovania na fyzickú alebo finančnú zodpovednosť. 
 	Z 	ČA 	Text upravený, charakter rozšírenej zodpovednosti je však daný čiastkovými smernicami. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky:  
Navrhuje sa definovať povinnosti kolektívnej organizácie v rovnakom rozsahu ako povinnosti výrobcu danej komodity 

Odôvodnenie: 
Uvalenie povinností na kolektívnu organizáciu nad rámec povinností definovaných pre výrobcu zvýhodňuje individuálne plnenie pred kolektívnym. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob plnenia. 
 	Z 	N 	Rozsah zodpovednosti výrobcu/dovozcu zahŕňa viac povinností, než je oprávnený previesť na kolektívnu organizáciu. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky:  
Navrhuje sa definovať povinnosť preukázania územného pokrytia na 100% územia SR v komodite obaly, obdobne ako je to v prípade ostatných komodít. 	Z 	N 	Percentuálne pokrytie sa z textu vypúšťa. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky:  
Navrhuje sa odstrániť z podmienok autorizácie ustanovenie o povinnom prispievaní finančných prostriedkov na aktivity tretích subjektov. 

Odôvodnenie: 
Povinnosťou kolektívnej organizácie je propagáciu a organizáciu triedeného zberu, zabezpečiť a nie len niekomu na takúto aktivitu prispievať. 
 	Z 	ČA 	Text bude upravený. 	
SEWA, a.s.  	K Všeobecné pripomienky:  
Navrhuje sa zjednotiť práva a povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií smerom k samospráve vo všetkých komoditách, v ktorých sa uplatňuje princíp rozšírenej zodpovednosti. 

Odôvodnenie: 
Návrh obsahuje ustanovenia nejednotné ustanovenia pre komodity obaly, elektro a batérie, kedy pre obaly sú kolektívne organizácie povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada bez bližšieho určenia povinností obce. Zatiaľ čo pri zbere elektroodpadu z domácností alebo zbere batérií a akumulátorov sú stanovené povinnosti obce umožniť kolektívnej organizácii zber na svojom území bez nutnosti uzatvárania zmlúv. Triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov bude možný iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly na vlastné náklady a prostredníctvom vlastných zberových systémov 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, nie je možné nakoľko ide o plnenie povinností vyplývajúcich z čiastkových smerníc. 	
SEWA, a.s.  	K bodu 2.1  
Navrhuje sa jasne deklarovať podporu energetického zhodnotenia. 

Odôvodnenie: 
Keďže sa jedná o základné princípy, na ktorých by mal byť nový zákon o odpadoch postavený, je nevyhnutné principiálne zadefinovať postoj Slovenska resp. MŽP k energetickému zhodnocovaniu. 
 	Z 	A 	MŽP bude podporovať energetické zhodnocovanie odpadu 	
SEWA, a.s.  	K bodu 2.13  
Navrhuje sa vypustiť druhú vetu, ktorá stanovuje, aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP. 

Odôvodnenie: 
Nie je žiaduce, aby takúto kompetenciu malo MŽP pretože je to v rozpore trhovými princípmi a môže mať negatívny vplyv na objektivitu výberu, podmienky a cenu za spracovanie posudku. 
 	Z 	A 	 	
SEWA, a.s.  	K Doložka vplyvov 
Navrhuje sa spracovať analýza vplyv na podnikateľské prostredie a jasne kvantifikovať výšku nákladov v časti A.3. - body 3.2 a 3.3 tabuľky doložky vplyvov a subjekty, ktorých sa to skutočne týka, registrovaní výrobcovia, uvádzať v časti A.3. – body 3.1. 

Odôvodnenie: 
Objektívnoťi Doložky vplyvov 
 	O 	N 	Presná kvantifikácia bude súčasťou paragrafového znenia. 	
ŠÚKL 	§ 18  
Štátny ústav navrhuje doplniť v rámci novelizácie § 18a nasledovného znenia: 
"§ 18a Lieky a prípravky na ochranu rastlín 

(1) Držiteľ povolenia na veľkodistribúciu humánnych liekov106) znáša náklady spojené s nakladaním s odpadom z humánnych liekov, ktoré obstaral, uchovával alebo dodal na územie Slovenskej republiky osobám oprávneným podľa osobitného zákona,107) a je povinný zabezpečiť individuálne alebo kolektívne zber odpadu z týchto liekov a jeho zneškodnenie spaľovaním. 

(2) Držiteľ povolenia na veľkodistribúciu humánnych liekov106) je povinný 
a) bezodkladne doručiť organizácii poverenej ministerstvom kópiu povolenia na veľkodistribúciu humánnych liekov, 
b) viesť a uchovávať evidenciu o množstve liekov uvedených na trh Slovenskej republiky a o liekoch vyvezených zo Slovenskej republiky za kalendárny rok, 
c) viesť a uchovávať evidenciu o množstve zozbieraného a zneškodneného odpadu z humánnych liekov, 
d) ohlasovať ustanovené údaje z evidencie organizácii poverenej ministerstvom a príslušnému obvodnému úradu životného prostredia. 

(5) Ten, kto zabezpečuje zber alebo zneškodňovanie odpadu z výrobkov uvedených v odseku 1 alebo v odseku 3 je povinný 
a) viesť a uchovávať evidenciu o tomto odpade a o objeme jeho zberu a zneškodnenia spaľovaním zo zberu odpadu na území Slovenskej republiky, 
b) ohlasovať ustanovené údaje z evidencie organizácii poverenej ministerstvom a príslušnému obvodnému úradu životného prostredia. " 

Štátny ústav navrhuje v zmysle legislatívneho zámeru doplniť návrh novelizácie zákona v časti kolektívne nakladanie s odpadom nasledovne: 
"Za kolektívne nakladanie s odpadom sa nepovažuje zabezpečenie zneškodnenia odpadu z vybraných komodít s výnimkou zabezpečenia zneškodnenia odpadu z humánnych liekov alebo odpadu z prípravkov na ochranu rastlín." 

 	Z 	N 	Problematika humánnych liekov , veterinárnych liekov, zdravotníckych pomôcok, špeciálneho zdravotníckeho materiálu a dietetických potravín nie je riešená osobitne ani v Rámcovej smernici o odpade. 	
ŠP 	 
Do predloženého legislatívneho zámeru navrhujeme doplniť možnosť viesť vytvorenú finančnú účelovú rezervu podľa zákona o odpadoch na účte v Štátnej pokladnici. 

Zdôvodnenie: rozšíriť možnosti, aby zákonom stanovená, .t.j. povinne tvorená finančná účelová rezerva mohla byť vedená aj v Štátnej pokladnici. 
 	O 	N 	MŽP SR neuvažuje nad touto možnosťou. 	
ASPEK 	Všeobecne 
Malo by ísť o materiál, predstavujúci základné tézy pre vypracovanie nového zákona o odpadoch v súlade s európskou legislatívou, pričom predpokladá zmenu v ďalších 5 zákonoch a nové vykonávacie predpisy k zákonu. 
Všeobecné pripomienky: 
- bolo by vhodné dobre zvažovať rozsah zákona, nakoľko tendencia do detailov upravovať všetky oblasti vedie k veľkému rozsahu zákonov, ktoré sa stávajú neprehľadnými. Bolo by vhodné zvážiť aj počet príkazov a zákazov aj z pohľadu ich vykonateľnosti a následne skontrolovateľnosti, 
- podľa nášho názoru legislatívny zámer by nemal riešiť podrobnosti typu „POH vypracujú iba obce nad 5 000 obyvateľov, registrácia pre štandardizované zberné dvory, definovanie pojmu zberný dvor“, „že obce budú môcť rozhodnúť, čí náklady na zbernú nádobu zahrnú do miestneho poplatku“, pretože nie všetky podobné detaily sa môžu dostať do legislatívneho zámeru a tým vzniká dojem, že všetky ostatné v ňom nebudú. Niektoré oblasti legislatívneho zámeru obsahujú podrobnosti, ktoré možno nebude obsahovať ani paragrafové znenie zákona a niektoré oblasti sú obsiahnuté iba všeobecnou tézou, čo vytvára dojem nevyváženosti tohto materiálu. 
 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
ASPEK 	Všeobecne 
Zásadná pripomienka: Úplné zhodnotenie a pripomienkovanie bude možné až po vypracovaní paragrafovaného znenia zákona, pretože až podľa konkrétneho znenia jednotlivých ustanovení nového zákona a komplexného posúdenia zákona ako celku bude možné posúdiť jeho vplyv tak na životné prostredie ako aj na život občanov a podnikateľskej sféry. 	Z 	A 	Berieme na vedomie. 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.1 Úvodná časť 
Vyňatie odpadu zo zelene od právnických osôb z povinností obce. 

Pripomienka: 
Zvážiť aj vyňatie odpadu zo zelene od občanov mimo intravilánu obce. 
 	O 	N 	MŽP SR neuvažuje nad týmto variantom. 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.2 Programové dokumenty 
Povinnosť vypracovať POH iba pre obce s počtom obyvateľov nad 5 000 s tým, že menšie obce sú oprávnené, nie však povinné, tento program vypracovať. 

Pripomienka: 
Takéto ustanovenie by znamenalo, že túto povinnosť by malo iba cca 150 obcí so zhruba 54% obyvateľov SR. 
Chápeme, že autori legislatívneho návrhu zákona sa snažia odbremeniť malé obce od tejto povinnosti, nazdávame sa však, že vyňatím takmer polovice obyvateľstva a zhruba 95% z celkového počtu obcí mimo túto povinnosť môže do značnej miery oslabiť splnenie cieľov programu odpadového hospodárstva SR. Súčasný zákon stanovoval túto povinnosť pre všetky obce. Navrhujeme, aby takáto povinnosť zostala pre všetky obce. Stav kedy časť obyvateľov ale aj podnikateľských subjektov pôsobiacich na území vylúčených obcí nebude pokrytá POH pre komunálne odpady a časť obyvateľov bude pokrytá takýmto POH vytvorí určitú nerovnosť v právach i povinnostiach z POH vyplývajúcich. Treba tiež pripomenúť, že POH obcí dávajú aj rámec aktivitám v oblasti odpadového hospodárstva na území obce, ktoré môžu byť i regionálneho významu alebo veľkých kapacít i keď sa odohrávajú na území malej obce. 
 	O 	ČA 	MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.3 Pôsobnosť orgánov štátnej správy 
Pokiaľ ide o dĺžku platnosti súhlasov navrhuje sa, aby právnickým osobám a fyzickým osobám podnikateľom registrovaných v systéme EMAS bolo možné zo zákona udeliť súhlas s platnosťou aj na dlhšiu dobu. 

Pripomienka: 
Ak by mala byť takáto úprava prijatá, bolo by vhodné poskytnúť túto výhodu aj držiteľom certifikátov systémov ISO 14001 a ISO 9001. V opačnom prípade by muselo prísť k už dlho očakávanej špecifikácii rozdielov medzi certifikáciami podľa jednotlivých systémov, nakoľko ide o veľmi podobné procesy a povinnosti. 
 	O 	A 	Text bude doplnený. 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi 
Zo zverejnených téz nie je možné získať ucelenú predstavu o tom, ako celý systém nakladania s komunálnymi odpadmi bude fungovať. 
Z konštatovaní typu: „finančnú zodpovednosť budú mať výrobcovia príslušných výrobkov, ktorí túto povinnosť plnia vo vzťahu ku komunálnemu odpadu prostredníctvom kolektívnych organizácií“, „Autorizované kolektívne organizácie na odpady z obalov (papier, kovy, plasty, sklo) budú povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada“, nie je jasné aká je predstava reálneho fungovania legislatívnym zámerom nastaveného systému. Je potrebné presne definovať zásady a logistiku navrhovaného systému pretože výrobcovia a dovozcovia výrobkov nepokrývajú úplne rovnaké zložky odpadu ako kolektívne systémy na obaly a zároveň separované zbery komunálneho odpadu neobsahujú iba obaly ale aj iné výrobky. Tieto súvislosti a ich riešenia nie sú z legislatívneho zámeru zrejmé a už v tomto čase vznikajú rôzne interpretácie tohto zámeru. 
V prípade, že legislatívne zámer má ambíciu riešiť podrobne oblasť nakladania s komunálnymi odpadmi, mal by napr. zadefinovať, že jedným z hlavných opatrení na zníženie množstva zmesového komunálneho odpadu zneškodňovaného na skládkach odpadov bude II. stupeň triedenia, t.j. mechanicko-biologické triedenie rozšírené v krajinách EU, kde je zákaz skládkovania takto nevytriedeného zmesového komunálneho odpadu (nemecký alebo poľský model), kde je zvyčajne v prvom stupni separovaný zhodnotiteľný odpad priamo v domácnostiach rôznymi formami separovaného zberu odpadov a následne je druhým stupňom (tzv. splitting) zvyškový odpad ešte pred uložením na skládku odpadov dotriedený priamo na skládke odpadov alebo na zariadení (napr. prekládková stanica) pred ňou a tzv. nadsitná frakcia (cca 50 % hmotnostného podielu) je využívaná ešte na materiálové alebo energetické zhodnotenie; týmto opatrením je možné skokovo znížiť množstvo komunálneho odpadu ukladaného na skládky odpadov (dokonca i časť zvyšku po dvojstupňovom triedení by ešte mohla slúžiť na výrobu energie pri špecifických formách fermentácie) 
Legislatívny zámer by však zrejme nemal riešiť detaily, nakoľko následne niektoré zjednodušené formulácie (napr. obec bude oprávnená vyberať miestny poplatok od pôvodcu komunálneho odpadu, t.j. od občana) volávajú dojem o podstatnej zmene, teda že miestny poplatok na rozdiel od existujúceho stavu už nebudú platiť právnické osoby a fyzické osoby-podnikatelia. 
 	Z 	ČA 	A Kolektívne organizácie budú musieť plniť nové povinnosti stanovené zákonom. 
N Legislatívny zámer nerieši technické špecifikácie. MŽP neuvažuje s povinným zavedením druhého stupňa triedenia. 
 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.9 Zákazy 
Doplní sa zákaz: ... výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby-nepodnikateľa“. 

Zásadná pripomienka: 
Keďže ide o skryté vyvlastnenie majetku bez náhrady, je tento zámer v rozpore s Listinou základných práva a slobôd, prijatej SR ako ústavný zákon a samozrejme je aj v rozpore s Ústavou SR, ktorá v čl. 20 ods. 4 hovorí: 
„Vyvlastnenie alebo nútené obmedzenie vlastníckeho práva je možné iba v nevyhnutnej miere a vo verejnom záujme, a to na základe zákona a za primeranú náhradu.“ 
Okrem toho takýto zákaz zruší tradičný spôsob získavania druhotných surovín od obyvateľstva, ktorý má modernú históriu siahajúcu do minulého storočia a v obdobných formách existuje už od priemyselnej revolúcie v 18. storočí. Na Slovensku je na takýto spôsob podnikania naviazaná výrazná zamestnanosť a množstvo podnikateľských subjektov. Pri odstránení motivácie pre odovzdanie tejto druhotnej suroviny – výkup, dôjde k výraznému poklesu získavania tejto strategickej druhotnej suroviny a jej ponechaní na nevhodných miestach. Nelegálnu činnosť spojenú s touto problematikou, ktorá sa používa na obhajobu tohto návrhu je potrebné riešiť iným vhodnejším spôsobom. 
Navrhujeme preto tento zákaz vypustiť z legislatívneho zámeru. 
 	Z 	N 	MŽP SR trvá na zavedení zákazu. 	
ASPEK 	Časť B. Navrhovaná úprava, bod 2.12 Informačný systém 
Keďže systém bude financovaný z verejných zdrojov, zakotviť v legislatívnom zámere verejnú prístupnosť k údajom z informačného systému. 	O 	ČA 	Rozsah prístupu verejnosti stanoví zákon, so zohľadnením zákonmi chránených údajov.  	
ASPEK 	Doložka vybraných vplyvov 
Spracovatelia legislatívneho zámeru zrejme podcenili sociálne vplyvy opatrení, ktoré navrhujú v novom zákone o odpadoch, keďže v časti Sociálne vplyvy (vplyv na hospodárenie obyvateľstva, sociálna inklúzia, rovnosť príležitostí, rodová rovnosť, vplyv na zamestnanosť) uvádzajú, že zákon ako ho navrhujú, nebude mať žiadny pozitívny ani negatívny sociálny vplyv. Pritom z navrhovaných ustanovení o zákaze výkupu kovového šrotu a monopolizácie nakladania s vytriedenými zložkami z komunálnych odpadov do rúk úzkej skupiny výrobcov a dovozcov (resp. kolektívnych organizácií) je zrejmé, že takto koncipovaný zákon bude mať veľmi výrazný vplyv na život nielen marginalizovaných skupín obyvateľstva, ale aj na zamestnanosť a potenciálne aj na nekontrolovateľný rast cien. Náklady v rámci rozšírenej zodpovednosti výrobcov nebudú títo na základe skúsenosti z iných komodít kde už je tento princíp uplatňovaný hradiť zo svojich ziskov ale tieto náklady budú znášať občania v cenách výrobkov, pričom na rozdiel od súčasnosti, keď tieto náklady hradia obyvatelia v miestnom poplatku, nebudú mať žiadnu možnosť výšku týchto nákladov ovplyvniť.  	Z 	N 	Presná kvantifikácia dopadov bude súčasťou paragrafového znenia 	
NATPACK 	Všeobecná pripomienka 
NATUR-PACK, a.s. víta a pozitívne hodnotí predloženie predmetného legislatívneho zámeru nového zákona o odpadoch. Súčasne však v súlade s ustanoveniami Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a s prihliadnutím najmä na ods. 3, a ods. 4 a najmä ods. 5 predmetného článku „Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona“ uplatňuje zásadné pripomienky, ktoré sú uvedené v nasledujúcej časti stanoviska a žiada o ich zapracovanie do legislatívneho návrhu zákona o odpadoch. 

Odporúča, po dopracovaní legislatívneho zámeru zákona o odpadoch o uplatnené pripomienky, jeho opätovné predloženie do medzirezortného pripomienkového konania. 
 	Z 	N 	Nie je dôvod na nové predloženie návrhu. 	
NATPACK 	Všeobecne k predloženému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
a) V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, Čl. 11, ods. 3, druhá veta: „Súčasťou legislatívneho zámeru je doložka zlučiteľnosti tohto zámeru s právom Európskej únie (príloha č. 1).“. 

Doložka zlučiteľnosti je síce obsahom legislatívneho návrhu zákona, ale spracovaný návrh zákona ich implementáciu do slovenského právneho poriadku podľa nášho názoru nepreberá dostatočne, resp. niektoré opomína, napr. Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, čo rozporujeme aj v niektorých pripomienkach tohto stanoviska. 

Žiadame dopracovať 

b) Čl. 11, ods. 4 ustanovuje pre legislatívny zámer zákona nasledujúcu povinnosť: (4) Legislatívny zámer obsahuje najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Predmetný návrh legislatívneho návrhu zákona o odpadoch obsahuje iba náznak „zhodnotenia finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“ v doložke zlučiteľnosti. 

V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov je tabuľka v časti 3.2. prázdna resp. v časti 3.3. je uvedený nový správny poplatok bez stanovenia jeho predpokladanej výšky. 

Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie a kvantifikovať výšku nákladov a prínosov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 
V časti 3.1. sú nesprávne uvedené subjekty, ktoré budú predkladaným návrhom ovplyvnené. V tabuľke sa uvádza, že ide o existujúce príp. novo vzniknuté kolektívne organizácie, ktorých je v súčasnosti asi 30. Princíp rozšírenej zodpovednosti sa však uplatňuje so zachovaním zodpovednosti výrobcov bez ohľadu na to či si svoje povinnosti zabezpečujú individuálne alebo ich prenášajú na kolektívne systémy. V skutočnosti sa jedná o desaťtisíce subjektov, ktorých sa definícia výrobcu alebo dovozcu týka vrátane sféry maloobchodu, veľkoobchodu a služieb. 

Žiadame prepracovať časť tabuľky A.3. – 3.1. tak aby bola zohľadnená skutočná zodpovednosť výrobcov a kvantifikovať počet subjektov – výrobcov, ktorých sa navrhovaná zmena zákona dotkne. Ide o existujúcich výrobcov zapísaných v registroch pre obaly, elektrozariadenia alebo batérie, množstvo subjektov, ktoré si svoje povinnosti zatiaľ neplnia a ďalších subjektov, ktoré uvádzajú na trh výrobky končiace v komunálnom odpade. 

Žiadame dopracovať a kvantifikovať finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a vplyvy na zamestnanosť v súlade s Čl. 11, ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády SR. 

c) S ohľadom na dikciu ods. 5 Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a podmienok, pre obsah legislatívneho zámeru návrhu zákona: „(5) Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona.“. 

Uplatňujeme pripomienky k návrhu legislatívneho návrhu zákona o odpadoch, ktoré žiadame dopracovať. 
 	Z 	ČA 	a) Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy. 
b) Presná kvantifikácia bude súčasťou paragrafového znenia 
c) berieme na vedomie 	
NATPACK 	Kapitole 2.1 
Žiadame aby MŽP SR podporilo energetické zhodnocovanie odpadov. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 2.1 sa uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva a nie iba „zvažovať“. 
 	Z 	A 	 	
NATPACK 	Kapitole 2.3 
Navrhujeme, aby boli do schémy výnimky doby platnosti autorizácií zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 2.3 je uvedený návrh výnimky pre fyzické a právnické osoby, ktoré sú registrované v systéme EMAS a ktorým bude možné z tohto titulu udeliť súhlas orgánu štátnej správy v odpadovom hospodárstve na dobu dlhšiu ako je stanovené v zákone. 
Ak je cieľom MŽP SR znížiť záťaž pre podnikateľov, ktorí dodržiavajú vyššie environmentálne štandardy, navrhujeme aby boli do tejto výnimky zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. Aj schéma EMAS je založená na princípoch systému ISO 14 001 doplnená o verejnú kontrolu plnenia podmienok certifikácie. V opačnom prípade je toto ustanovenie možné vnímať iba ako tlak na zvýšenie počtu podnikateľov registrovaných v systéme EMAS, ktorá nie je pre podnikateľov v súčasnosti zaujímavá. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený. 	
NATPACK 	Kapitole 2.5 
Žiadame aby MŽP SR stanovilo spôsob zabezpečenia splnenia cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa podľa Rozhodnutia Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES. 

Odôvodnenie: 
Návrh legislatívneho zámeru nerieši problematiku triedeného zberu ako celku, ale vyberá iba niektoré jeho zložky. V kapitole 4 návrhu je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Rovnako aj v kapitole 2.9 sa navrhuje zákaz skládkovania zložiek komunálnych odpadov, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov (papier, plasty, sklo a kovy). 
Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Žiadame doplniť rovnaké povinnosti aj pre výrobcov neobalových komodít, ktoré sa nachádzajú v triedenom zbere komunálneho odpadu. 
 	Z 	N 	Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy. 	
NATPACK 	Kapitole 2.6 
Žiadame, aby systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov bol založený na princípe vlastníctva odpadu povinnou osobou, ktorá je výrobcom alebo dovozcom výrobku alebo obalu po tom, čo sa tento výrobok alebo obal stane odpadom – tzv. nemecký alebo rakúsky systém. Žiadame uplatnenie princípu rozšírenej zodpovednosti na všetky odpadové komodity rovnako a bez zvýhodňovania vybraných výrobcov. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 1 časti B návrhu sa uvádza, že: „rozšírená zodpovednosť výrobcov sa bude uplatňovať štandardným spôsobom obvyklým v iných členských štátoch EÚ.“ Napriek tomu sa však v návrhu kapitoly 2.5 a 2.6 uplatňuje „rôzny meter“ rozšírenej zodpovednosti výrobcov podľa vybranej komodity. V kapitole 2.6 sa dokonca rozšírená zodpovednosť rozdeľuje na fyzickú a finančnú čo rozhodne nie je v súlade s ustanoveniami smernice 2008/98/ES o odpade. Rozšírenú zodpovednosť výrobcov definuje článok 8 smernice 2008/98/ES o odpade pričom smernica nepozná delenie na fyzickú, ekonomickú alebo inú kategóriu rozšírenej zodpovednosti. Legislatívny zámer musí vychádzať z inštitútov definovaných smernicami a nie z účelovo vytvorených definícií. 
Žiadame definovať „štandardný európsky systém rozšírenej zodpovednosti“. V EÚ je viacero systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Rozšírená zodpovednosť výrobcov je mimoriadne nákladný systém, ktorý bude výrobcov a dovozcov komodít, ktoré končia v triedenom zbere komunálneho odpadu, stáť viacej desiatok miliónov Euro a preto je nevyhnutné dopredu vedieť, o akom systéme MŽP SR uvažuje. 

Z viacerých ustanovení zákona je zrejmé, že predkladateľ nemá jasno v definícii rozšírená zodpovednosť výrobcov, nakoľko v bode 2.7 uvádza že zodpovednosť za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu, vrátane finančnej zodpovednosti, budú mať výrobcovia prostredníctvom kolektívnych organizácií a v bode 2.7 predpokladá, že miestny poplatok za odpad bude zahŕňať aj triedený zber odpadov. 
 	Z 	N 	Nie je možné zachovať kontinuálne vlastníctvo počas celého životného cyklu výrobku 	
NATPACK 	Kapitole 2.6 
Žiadame stanoviť konkrétne povinnosti pre výrobcov, ktoré budú vychádzať z cieľov stanovených príslušnými smernicami rovnako ako z analýzy súčasného stavu odpadového hospodárstva a budú platné pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob akým si povinnosti zabezpečujú. Iba prísnejšia regulácia kolektívnych organizácií nezabezpečí plnenie neexistujúcich cieľov a povinností. Pre odpady z obalov aj výrobkov žiadame preukázanie územného pokrytia 100 % územia SR tak ako je to aj v prípade ostatných komodít. 
Žiadame odstrániť možnosť zabezpečiť si povinnosti výrobcov cez sprostredkovateľa, pre ktorého nie sú definované povinnosti výrobcov ani kolektívnych organizácií ani podmienky autorizácie. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná autorizácia kolektívnych organizácií vychádza z nepochopenia princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a zakladá nerovnoprávne postavenie povinných osôb, ktorí si plnia svoje povinnosti kolektívne alebo individuálne. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu. Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez zvýhodňovania individuálne si plniacich výrobcov alebo ďalšieho znevýhodňovania kolektívnych organizácií. 
Z podmienok autorizácie žiadame odstrániť povinnosti prispievať finančné prostriedky na aktivity tretích subjektov tak ako je to uvedené v kapitole 2.6 v štvrtom odseku – povinnosť prispievať na propagáciu a organizáciu triedeného zberu. Povinnosťou kolektívnej organizácie by malo byť tieto aktivity, ktoré prispievajú k zvýšeniu úrovne a kvality triedeného zberu, zabezpečiť. 
 	Z 	A 	Percentuálne pokrytie územia bolo z podmienok autorizácie vypustené. 

Pojem sprostredkovateľ bude nahradený pojmom „tretia osoba konajúca v mene výrobcu“ a bude môcť plniť povinnosti iba pre jedného výrobcu/dovozcu. 
 	
NATPACK 	Kapitole 2.7 
Žiadame zjednotiť povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií voči samospráve tak, aby bol zabezpečený triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov. To bude možné iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly a neobalové odpady, ktoré sa dajú vytriediť na vlastné náklady a to prostredníctvom zberových systémov, ktoré si sami vyberú. 

Odôvodnenie: 
Nastavenie spolupráce s obcami nie je rovnaké pre všetky komodity pokryté rozšírenou zodpovednosťou výrobcov. Napr. podľa kapitoly 2.7, štvrtý odsek, sú kolektívne organizácie pre obaly povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada bez bližšieho určenia povinností obce. Zatiaľ čo pri zbere elektroodpadu z domácností alebo zbere batérií a akumulátorov sú stanovené povinnosti obce umožniť kolektívnej organizácii zber na svojom území. 

 	Z 	A 	V zámere bude jasne definovaná RZV za všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do Recyklačného fondu.  	
NATPACK 	Kapitole 2.8 
Navrhujeme, aby v prípade, že opustený odpad bude umiestnený na skládke a obec, ktorá ho tam umiestni bude oslobodená od poplatku, tak musí byť logicky oslobodený od povinného poplatku aj prevádzkovateľ tejto skládky, ktorý odpad vlastne "nútene prijme" na skládku. 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby podnikatelia znášali náklady za uloženie odpadu, ktorý obvodný úrad alebo obce uložia na ich skládke, tak ako je to uvedené v časti 2.8. podnikatelia nemôžu financovať nakladanie s odpadom, ktorého vlastník nebol zistený. Podľa § 3 odst.3 Zákona č.17/2004 Z.z., poplatník v tomto prípade nebude mať povinnosť uhradiť poplatok za uloženie odpadu na skládku, ale súčasne prevádzkovateľ skládky nebude mať povinnosť podľa § 4 odst.3 Zákona č.17/2004 Z.z. príslušný poplatok odviesť do rozpočtu obce, resp. obcí, v ktorých katastrálnom území sa skládka nachádza. Cena za zneškodnenie odpadu skládkovaním prevádzkovateľovi skládky za uloženie odpadu na skládke, bude obcou uhradená. 
 	Z 	A 	Text bude upravený v zmysle pripomienky 	
NATPACK 	Kapitole 2.9 
Žiadame zrušiť zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 

Odôvodnenie: 
Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti 
Problémom nie je iba vykrádanie kovového odpadu fyzickými osobami, ale vykrádanie všetkých druhov odpadu s pozitívnou hodnotou na trhu. Teda aj vykrádanie kontajnerov na triedený zber. Zákaz výkupu kovov podstatu problému nerieši. Je potrebné ustanoviť trestno právnu zodpovednosť osôb, ktoré predávajú kradnutý odpad a zabezpečiť kontroly. Okrem toho uvedený návrh zasahuje do podnikania zberní odpadu a prispeje k ich likvidácii. 
Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti. 
 	Z 	N 	MŽP SR trvá na zavedení zákazu. 	
NATPACK 	Kapitole 2.13 
Žiadame vypustiť povinnosť, aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. 

Odôvodnenie: 
Je v rozpore s trhovými princípmi aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. Takýmto spôsobom nebude zaručená objektivita výberu, najlepšie podmienky a ceny za spracovanie posudku. Ide o výhradnú kompetenciu právnickej osoby, ktorá znáša aj finančné náklady. 
Všetci odborní posudzovatelia, ktorí majú odbornú spôsobilosť museli preukázať svoju odbornú zdatnosť a spôsobilosť v danej oblasti a sú držiteľmi rovnakého odborného oprávnenia pre určité oblasti posudzovania. Umožnením výberu spracovateľa odborného posudku len Ministerstvom bude narušené trhové prostredie (aj v procese verejného obstarávania) a vytvorené podmienky pre korupčné prostredie. 
 	Z 	A 	 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.15, Str.15) Sankcie 
Uvítame zavedenie dolnej hranice pokút s rozlíšením podľa charakteru porušenia predpisu. Pri súčasnom stave keď bola ustanovená len horná hranica pokuty bolo možné subjektívne posudzovanie charakteru a závažnosti porušenia. 	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.13, Str.14) Posudky.  
Navrhujeme tento bod vypustiť alebo preformulovať. Odôvodnenie: Nesúhlasíme aby MŽP SR určovalo spracovateľa odborného posudku. Ide o výhradnú kompetenciu právnickej osoby, ktorá znáša aj finančné náklady. Navrhujeme aby malo MŽP SR kompetenciu dať si vypracovať napr. „oponentský posudok“. V tomto prípade je výber osoby, ktorá vypracuje posudok plne v kompetencii MŽP SR.  	Z 	A 	 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.12.Str.14 ) Informačný systém:  
Navrhujeme doplniť v tomto bode o vetu: „Informačný systém bude čo najviac vychádzať z formátu súčasných zasielaných informácií, aby sa minimalizovali náklady na nákup nového softwaru, ktoré u väčších firiem predstavujú nezanedbateľné čiastky v súčasnej hlbokej ekonomickej kríze.“ Odôvodnenie: Navrhuje sa obsah informačného systému vrátane údajov o preprave odpadov. Návrh podporujeme, avšak systém by mal čo najviac vychádzať z formátu súčasných zasielaných informácií, aby sa minimalizovali náklady na nákup nového softwaru, ktoré u väčších firiem predstavujú nezanedbateľné čiastky v súčasnej hlbokej ekonomickej kríze. Predkladateľ by mal umožňovať modernizáciu vystavovania a rozosielania e „Sprievodných listov nebezpečných odpadov“ zásadne len v elektronickej forme.  	Z 	ČA 	Text bude čiastočne doplnený 
Informačný systém bude čo najviac vychádzať z formátu súčasných zasielaných informácií 
 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.9. Str.13) Zákazy  
Zavedenie zákazu výkupu kovového odpadu od fyzických považujeme za veľmi dobrý krok , ktorý výrazne ovplyvní rôzne oblasti života spoločnosti, vrátane bezpečnosti (krádeže krytov kanálov, dopravných značiek ktoré sa po čiastkových zákazov nevykupovali ale v rôznej zdeformovanej a upravenej forme často do výkupní dostávali. Uvítame tento krok aj z pohľadu producentov odpadov ako právnických osôb. Železný šrot a odpadové farebné kovy musia doslova strážiť ako oko v hlave pred podnikavými zlodejmi. Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami/výkupcami , policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti. 	Z 	A 	 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.4, Str.9).  
Podporujeme zámer zrušiť Recyklačný fond ako slovenské špecifikum, ktorý je v určitom rozpore s princípom priamej zodpovednosti výrobcov a dovozcov za zhodnotenie a recykláciu odpadu z týchto výrobkov.  	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.2 Str.9) Programové dokumenty:  
Navrhované zjednodušenie Programu odpadového hospodárstva uvítame, navrhujeme aby vykonávací predpis obsahoval štruktúru aby sa požadované údaje uvádzali v prehľadných tabuľkových podkladoch .  	O 	A 	Berieme na vedomie. 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 2.1, Str.9) Úvodná časť 
Pripravovaný zákon o odpadoch by mal (v súčinnosti aj s inými zákonmi NR SR, napr. Zákona č. 309/2009 – o obnoviteľných zdrojoch energie a kombinovanej výrobe tepla a elektrickej energie) vytvoriť tiež legislatívny priestor (popri predchádzaniu vzniku odpadu, príprave na opätovné využitie a recyklácii) na prednostné energetické zhodnocovanie napr. v spaľovniach komunálneho odpadu alebo v jestvujúcich bio-plynových staniciach na úkor zneškodňovania zatiaľ najviac rozšíreným skládkovaním. Podnikateľský subjekt, či už právnická alebo fyzická osoba, ktorý hľadá všetky iné možnosti okrem zneškodňovania NO a OO skládkovaním by mal byť primeranou formou zvýhodňovaný, nakoľko nevytvára potenciálnu environmentálnu zaťaž na území SR do budúcnosti. 	O 	A 	MŽP bude podporovať energetické zhodnocovanie odpadov 	
SLOVNAFT 	časť B, bod 1, str.8). Smerovanie nového zákona  
Navrhujeme zadefinovať fázu kedy je možné podchytiť predchádzanie vzniku odpadov. Kompetentné osoby štátnej správy už vo fáze schvaľovania projektovej dokumentácie resp. už vo fáze EIA ak ide o projekt posudzovaný podľa zákona o posudzovaní vplyvov na ŽP, by mali dôsledne monitorovať a neschváliť také projekty ktoré nadmerným vznikom odpadu zaťažujú ŽP.  	O 	N 	MŽP v súčasnosti pripravuje Program predchádzania vzniku odpadu. 	
SLOVNAFT 	časť A, bod 4, str.7). Princípy a ciele odpadového hospodárstva 
Konkrétne v časti, ktorá sa viaže k základným cieľom POH SR odporúčame uvádzať skôr percentuálne ciele z celkového potenciálneho vzniku NO a OO, a nie ich absolútne parametre v kg. Túto požiadavku zdôvodňujeme značne premenlivým množstvom odpadu, ktoré vzniká v závislosti od konjunktúry, kúpnej sily obyvateľstva a investičnej aktivity firiem, ako aj vedecko-technického pokroku v jednotlivých členských štátoch. 	O 	N 	Ciele vychádzajú z jednotlivých smerníc EÚ. 	
SLOVNAFT 	časť A, bod 2, str.4)  
Vítame vznik kolektívnych organizácií nielen na kolektívne nakladanie s elektroodpadom, ale aj pre iné prúdy odpadov, nakoľko niet dôvodu, aby podobný systém nefungoval pre iné druhy NO a OO. Vznik osemnásť kolektívnych organizácii pre kolektívne nakladanie s elektroodpadom však nepovažujeme za negatívny jav, aj keď možno ich reálny výkon činnosti je v niektorých prípadoch sporný, nakoľko prípadná monopolizácia v zbere a zhodnocovaní odpadov by na základe nemeckých skúseností mohla byť kontraproduktívna (viď článok Michala Sebíňa v časopise Odpady č.3/2013). Podľa štúdie Nemeckého kartelového úradu voľná súťaž viacerých kolektívnych systémov zvyšuje úroveň triedeného odpadu, prináša na trh inovácie, kvalitnejšie služby a najmä je sú potom podstatne lacnejšie. Rovnako aj kvalitnejšie služby na úrovni vyspelejších krajín EÚ v oblasti odpadového hospodárstva sú v záujme všetkých podnikateľských subjektov na Slovensku. 	O 	N 	MŽP bude podporovať vznik dobrovoľných kolektívnych organizácii aj na tie komodity, na ktoré sa nevzťahuje rozšírená zodpovednosť výrobcov. 

Prostredníctvo autorizácie MŽP plánuje zabezpečiť aby vzniknuté kolektívne organizácie aj skutočne vykonávali svoju činnosť. 
 	
SLOVNAFT 	časť A, bod 1, str.1 )  
Navrhujeme zaradiť definíciu výrobcu a dovozcu tovaru do paragrafu o „vymedzení základných pojmov“, a rozlišovať ich v právach aj v povinnostiach. 	O 	ČA 	MŽP zváži potrebu takejto definície  	
SLOVNAFT 	časť A, bod 1, str.1 )  
Žiadame o definovanie do legislatívneho zámeru, čo bude v SR „regulovaný výrobok“. 
Odôvodnenie: Legislatívny zámer zákona o odpadoch uvádza, že „Európska únia a nadväzne aj právna úprava členských štátov vrátane SR ustanoví podmienky pre zloženie regulovaných výrobkov a následne aj limity na zhodnocovanie a recykláciu, ktoré budú musieť výrobcovia a dovozcovia zabezpečiť“. Z textu však nie jej zrejmé, čo je považované za „regulovaný výrobok“. 
 	O 	A 	Text bude upravený. 	
SLOVNAFT 	časť A, bod 1, str.1 )  
Považujeme vládny zámer pripraviť úplne nový zákon o odpadoch za správny 
Odôvodnenie: vysoký počet noviel spôsobuje problémy subjektom ktoré napr. nemajú operatívny prístup k internetu vystopovať aktuálnu verziu zákona. 
 	O 	A 	 	
ASO 	Všeobecná pripomienka 
Asociácia oprávnených organizácií víta a pozitívne hodnotí predloženie predmetného legislatívneho zámeru nového zákona o odpadoch. Súčasne však v súlade s ustanoveniami Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a s prihliadnutím najmä na ods. 3, a ods. 4 a najmä ods. 5 predmetného článku „Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona“ uplatňuje zásadné pripomienky, ktoré sú uvedené v nasledujúcej časti stanoviska a žiada o ich zapracovanie do legislatívneho návrhu zákona o odpadoch. 

Odporúča, po dopracovaní legislatívneho zámeru zákona o odpadoch o uplatnené pripomienky, jeho opätovné predloženie do medzirezortného pripomienkového konania. 
 	Z 	N 	Nie je dôvod na opätovné predloženie do MPK. 	
ASO 	Všeobecne k predloženému legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 
a) V súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády SR, Čl. 11, ods. 3, druhá veta: „Súčasťou legislatívneho zámeru je doložka zlučiteľnosti tohto zámeru s právom Európskej únie (príloha č. 1).“. 

Doložka zlučiteľnosti je síce obsahom legislatívneho návrhu zákona, ale spracovaný návrh zákona ich implementáciu do slovenského právneho poriadku podľa nášho názoru nepreberá dostatočne, resp. niektoré opomína, napr. Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, čo rozporujeme aj v niektorých pripomienkach tohto stanoviska. 

Žiadame dopracovať 

b) Čl. 11, ods. 4 ustanovuje pre legislatívny zámer zákona nasledujúcu povinnosť: (4) Legislatívny zámer obsahuje najmä zhodnotenie platnej právnej úpravy a určenie cieľov, ktoré má nová právna úprava plniť, ako aj zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť. 

Predmetný návrh legislatívneho návrhu zákona o odpadoch obsahuje iba náznak „zhodnotenia finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť“ v doložke zlučiteľnosti. 

V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov je tabuľka v časti 3.2. prázdna resp. v časti 3.3. je uvedený nový správny poplatok bez stanovenia jeho predpokladanej výšky. 

Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie a kvantifikovať výšku nákladov a prínosov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 
V časti 3.1. sú nesprávne uvedené subjekty, ktoré budú predkladaným návrhom ovplyvnené. V tabuľke sa uvádza, že ide o existujúce príp. novo vzniknuté kolektívne organizácie, ktorých je v súčasnosti asi 30. Princíp rozšírenej zodpovednosti sa však uplatňuje so zachovaním zodpovednosti výrobcov bez ohľadu na to či si svoje povinnosti zabezpečujú individuálne alebo ich prenášajú na kolektívne systémy. V skutočnosti sa jedná o desaťtisíce subjektov, ktorých sa definícia výrobcu alebo dovozcu týka vrátane sféry maloobchodu, veľkoobchodu a služieb. 

Žiadame prepracovať časť tabuľky A.3. – 3.1. tak aby bola zohľadnená skutočná zodpovednosť výrobcov a kvantifikovať počet subjektov – výrobcov, ktorých sa navrhovaná zmena zákona dotkne. Ide o existujúcich výrobcov zapísaných v registroch pre obaly, elektrozariadenia alebo batérie, množstvo subjektov, ktoré si svoje povinnosti zatiaľ neplnia a ďalších subjektov, ktoré uvádzajú na trh výrobky končiace v komunálnom odpade. 

Žiadame dopracovať a kvantifikovať finančné, ekonomické, environmentálne vplyvy a vplyvy na zamestnanosť v súlade s Čl. 11, ods. 4 legislatívnych pravidiel vlády SR. 

c) S ohľadom na dikciu ods. 5 Čl. 11 legislatívnych pravidiel vlády SR a podmienok, pre obsah legislatívneho zámeru návrhu zákona: „(5) Legislatívny zámer schválený vládou je pre predkladateľa záväzným podkladom na vypracovanie návrhu zákona.“. 

Uplatňujeme pripomienky k návrhu legislatívneho návrhu zákona o odpadoch, ktoré žiadame dopracovať. 
 	Z 	ČA 	a) Metodika je stanovená v predmetnom Rozhodnutí Komisie a nie je potrebné ju prebrať do národnej legislatívy 
b) Presná kvantifikácia bude súčasťou paragrafového znenia 
c) MŽP SR rešpektuje Legislatívne pravidlá vlády SR 	
ASO 	Kapitole 2.1 
Žiadame aby MŽP SR podporilo energetické zhodnocovanie odpadov. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 2.1 sa uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva a nie iba „zvažovať“. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený. 	
ASO 	Kapitole 2.3 
Navrhujeme aby boli do schémy výnimky doby platnosti autorizácií zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 2.3 je uvedený návrh výnimky pre fyzické a právnické osoby, ktoré sú registrované v systéme EMAS a ktorým bude možné z tohto titulu udeliť súhlas orgánu štátnej správy v odpadovom hospodárstve na dobu dlhšiu ako je stanovené v zákone. 
Ak je cieľom MŽP SR znížiť záťaž pre podnikateľov, ktorí dodržiavajú vyššie environmentálne štandardy, navrhujeme aby boli do tejto výnimky zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. Aj schéma EMAS je založená na princípoch systému ISO 14 001 doplnená o verejnú kontrolu plnenia podmienok certifikácie. V opačnom prípade je toto ustanovenie možné vnímať iba ako tlak na zvýšenie počtu podnikateľov registrovaných v systéme EMAS, ktorá nie je pre podnikateľov v súčasnosti zaujímavá. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený. 	
ASO 	Kapitole 2.5 
Žiadame aby MŽP SR stanovilo spôsob zabezpečenia splnenia cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa podľa Rozhodnutia Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES. 

Odôvodnenie: 
Návrh legislatívneho zámeru nerieši problematiku triedeného zberu ako celku, ale vyberá iba niektoré jeho zložky. V kapitole 4 návrhu je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Rovnako aj v kapitole 2.9 sa navrhuje zákaz skládkovania zložiek komunálnych odpadov, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov (papier, plasty, sklo a kovy). 
Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Žiadame doplniť rovnaké povinnosti aj pre výrobcov neobalových komodít, ktoré sa nachádzajú v triedenom zbere komunálneho odpadu. 
 	Z 	N 	Neakceptuje, metodika výpočtu je stanovená v Rozhodnutí a nevyžaduje vnútroštátnu právnu úpravu.  	
ASO 	Kapitole 2.6 
Žiadame, aby systém rozšírenej zodpovednosti výrobcov bol založený na princípe vlastníctva odpadu povinnou osobou, ktorá je výrobcom alebo dovozcom výrobku alebo obalu po tom, čo sa tento výrobok alebo obal stane odpadom – tzv. nemecký alebo rakúsky systém. Žiadame uplatnenie princípu rozšírenej zodpovednosti na všetky odpadové komodity rovnako a bez zvýhodňovania vybraných výrobcov. 

Odôvodnenie: 
V kapitole 1 časti B návrhu sa uvádza, že: „rozšírená zodpovednosť výrobcov sa bude uplatňovať štandardným spôsobom obvyklým v iných členských štátoch EÚ.“ Napriek tomu sa však v návrhu kapitoly 2.5 a 2.6 uplatňuje „rôzny meter“ rozšírenej zodpovednosti výrobcov podľa vybranej komodity. V kapitole 2.6 sa dokonca rozšírená zodpovednosť rozdeľuje na fyzickú a finančnú čo rozhodne nie je v súlade s ustanoveniami smernice 2008/98/ES o odpade. Rozšírenú zodpovednosť výrobcov definuje článok 8 smernice 2008/98/ES o odpade pričom smernica nepozná delenie na fyzickú, ekonomickú alebo inú kategóriu rozšírenej zodpovednosti. Legislatívny zámer musí vychádzať z inštitútov definovaných smernicami a nie z účelovo vytvorených definícií. 
Žiadame definovať „štandardný európsky systém rozšírenej zodpovednosti“. V EÚ je viacero systémov rozšírenej zodpovednosti výrobcov. Rozšírená zodpovednosť výrobcov je mimoriadne nákladný systém, ktorý bude výrobcov a dovozcov komodít, ktoré končia v triedenom zbere komunálneho odpadu, stáť viacej desiatok miliónov Euro a preto je nevyhnutné dopredu vedieť, o akom systéme MŽP SR uvažuje. 

Z viacerých ustanovení zákona je zrejmé, že predkladateľ nemá jasno v definícii rozšírená zodpovednosť výrobcov, nakoľko v bode 2.7 uvádza že zodpovednosť za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu, vrátane finančnej zodpovednosti, budú mať výrobcovia prostredníctvom kolektívnych organizácií a v bode 2.7 predpokladá, že miestny poplatok za odpad bude zahŕňať aj triedený zber odpadov. 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, nie je možné uchovať kontinuitu vlastníctva počas celého cyklu výrobku.  	
ASO 	Kapitole 2.6 
Žiadame stanoviť konkrétne povinnosti pre výrobcov, ktoré budú vychádzať z cieľov stanovených príslušnými smernicami rovnako ako z analýzy súčasného stavu odpadového hospodárstva a budú platné pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob akým si povinnosti zabezpečujú. Iba prísnejšia regulácia kolektívnych organizácií nezabezpečí plnenie neexistujúcich cieľov a povinností. Pre odpady z obalov aj výrobkov žiadame preukázanie územného pokrytia 100 % územia SR tak ako je to aj v prípade ostatných komodít. 
Žiadame odstrániť možnosť zabezpečiť si povinnosti výrobcov cez sprostredkovateľa, pre ktorého nie sú definované povinnosti výrobcov ani kolektívnych organizácií ani podmienky autorizácie. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná autorizácia kolektívnych organizácií vychádza z nepochopenia princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov a zakladá nerovnoprávne postavenie povinných osôb, ktorí si plnia svoje povinnosti kolektívne alebo individuálne. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu. Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez zvýhodňovania individuálne si plniacich výrobcov alebo ďalšieho znevýhodňovania kolektívnych organizácií. 
Z podmienok autorizácie žiadame odstrániť povinnosti prispievať finančné prostriedky na aktivity tretích subjektov tak ako je to uvedené v kapitole 2.6 v štvrtom odseku – povinnosť prispievať na propagáciu a organizáciu triedeného zberu. Povinnosťou kolektívnej organizácie by malo byť tieto aktivity, ktoré prispievajú k zvýšeniu úrovne a kvality triedeného zberu, zabezpečiť. 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, konkrétne podmienky udeľovania autorizácie bude riešené v paragrafovom znení zákona.  	
ASO 	Kapitole 2.7 
Žiadame zjednotiť povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií voči samospráve tak, aby bol zabezpečený triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov. To bude možné iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly a neobalové odpady, ktoré sa dajú vytriediť na vlastné náklady a to prostredníctvom zberových systémov, ktoré si sami vyberú. 

Odôvodnenie: 
Nastavenie spolupráce s obcami nie je rovnaké pre všetky komodity pokryté rozšírenou zodpovednosťou výrobcov. Napr. podľa kapitoly 2.7, štvrtý odsek, sú kolektívne organizácie pre obaly povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada bez bližšieho určenia povinností obce. Zatiaľ čo pri zbere elektroodpadu z domácností alebo zbere batérií a akumulátorov sú stanovené povinnosti obce umožniť kolektívnej organizácii zber na svojom území. 
 	Z 	N 	Obsahová odlišnosť úpravy vyplýva z čiastkových smerníc.  	
ASO 	Kapitole 2.8 
Navrhujeme aby v prípade, že opustený odpad bude umiestnený na skládke a obec, ktorá ho tam umiestni bude oslobodená od poplatku, tak musí byť logicky oslobodený od povinného poplatku aj prevádzkovateľ tejto skládky, ktorý odpad vlastne "nútene prijme" na skládku. 

Odôvodnenie: 
Zásadne nesúhlasíme s tým, aby podnikatelia znášali náklady za uloženie odpadu, ktorý obvodný úrad alebo obce uložia na ich skládke, tak ako je to uvedené v časti 2.8. podnikatelia nemôžu financovať nakladanie s odpadom, ktorého vlastník nebol zistený. Podľa § 3 odst.3 Zákona č.17/2004 Z.z., poplatník v tomto prípade nebude mať povinnosť uhradiť poplatok za uloženie odpadu na skládku, ale súčasne prevádzkovateľ skládky nebude mať povinnosť podľa § 4 odst.3 Zákona č.17/2004 Z.z. príslušný poplatok odviesť do rozpočtu obce, resp. obcí, v ktorých katastrálnom území sa skládka nachádza. Cena za zneškodnenie odpadu skládkovaním prevádzkovateľovi skládky za uloženie odpadu na skládke, bude obcou uhradená. 
 	Z 	A 	Text je upravený v zmysle pripomienky. 	
ASO 	Kapitole 2.9 
Žiadame zrušiť zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa. 

Odôvodnenie: 
Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti 
Problémom nie je iba vykrádanie kovového odpadu fyzickými osobami, ale vykrádanie všetkých druhov odpadu s pozitívnou hodnotou na trhu. Teda aj vykrádanie kontajnerov na triedený zber. Zákaz výkupu kovov podstatu problému nerieši. Je potrebné ustanoviť trestno právnu zodpovednosť osôb, ktoré predávajú kradnutý odpad a zabezpečiť kontroly. Okrem toho uvedený návrh zasahuje do podnikania zberní odpadu a prispeje k ich likvidácii. 
Predmetný problém je nevyhnutné riešiť komplexne a to v súčinnosti so zberňami (výkupcami), policajným zborom a ministerstvom spravodlivosti. 
 	Z 	N 	MŽP SR trvá na potrebe zaviesť zákaz výkupu farebných kovov. 	
ASO 	Kapitole 2.13 
Žiadame vypustiť povinnosť aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. 

Odôvodnenie: 
Je v rozpore s trhovými princípmi aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. Takýmto spôsobom nebude zaručená objektivita výberu, najlepšie podmienky a ceny za spracovanie posudku. Ide o výhradnú kompetenciu právnickej osoby, ktorá znáša aj finančné náklady. 
Všetci odborní posudzovatelia, ktorí majú odbornú spôsobilosť museli preukázať svoju odbornú zdatnosť a spôsobilosť v danej oblasti a sú držiteľmi rovnakého odborného oprávnenia pre určité oblasti posudzovania. Umožnením výberu spracovateľa odborného posudku len Ministerstvom bude narušené trhové prostredie (aj v procese verejného obstarávania) a vytvorené podmienky pre korupčné prostredie. 
 	Z 	A 	 	
APOH 	Časť A Zdôvodnenie zákona bod 4. Princípy a ciele odpdového hospodárstva 
Základné ciele, ktorých splnenie sa od Slovenskej republiky ako členského štátu vyžaduje, sú nasledovné: 

• do konca roku 2013 znížiť množstvo skládkovaných biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov na 50 % z celkového množstva (hmotnosti) biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov vzniknutých v roku 1995 a do konca roku 2020 znížiť množstvo skládkovaných biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov na 35 % z celkového množstva (hmotnosti) biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov vzniknutých v roku 1995, 
Treba riešiť čo s kompostami ? Inak sa nedá nastolený problém riešiť , resp. celá ťarcha 
spracovanie biologicky rozložiteľných odpadov sa presunie na ich anaeróbne spracovanie prípadne spaľovanie čo tiež nie je celkom žiadúce a spôsobí problémy produkciou skleníkových plynov a pod. 

• do roku 2020 zvýšiť prípravu na opätovné použitie, recykláciu a zhodnotenie stavebného a demolačného odpadu vrátane zasypávacích prác ako náhrady za iné materiály najmenej na 70 % hmotnosti vzniknutého odpadu; tento cieľ sa uplatní na odpady uvedené v skupine číslo 17 Katalógu odpadov, okrem nebezpečných odpadov a odpadu pod katalógovým číslom 17 05 04. 

Nechápeme prečo nie sú v tomto zahrnuté aj nebezpečné odpady ktoré po stabilizácii biodegradáciou sú takmer plnohodnotným materiálom na zásypy , ide napr. odpad kat.č. 170505 výkopové zeminy znečistené škodlivinami 170505 a prečo nie aj 170504 čo je čistá zemina ? 
 	O 	N 	Príliš technický detail, nemôže byť riešený v legislatívnom zámere. Text je prevzatý z Rámcovej smernice o odpadoch 	
APOH 	Časť A Zdôvodnenie zákona bod 4. Prncípy a ciele odpadového hospodárstva 
Poslednú vetu tejto časti (Strategickým cieľom odpadového hospodárstva Slovenskej republiky je odklonenie odpadov od skládkovania alebo aspoň minimalizácia množstva odpadov ukladaných na skládky.) navrhujeme upraviť nasledovne: „Strategickým cieľom odpadového hospodárstva Slovenskej republiky je odklonenie odpadov od zneškodňovania smerom k predchádzaniu vzniku odpadov v zmysle hierarchie odpadového hospodárstva s prihliadnutím na technickú uskutočniteľnosť, ekonomickú životaschopnosť a ochranu životného prostredia.“ 

Odôvodnenie: 
Skládkovanie je jedným z viacerých spôsobov zneškodňovania odpadov (nie jediným), napr. spaľovanie na pevnine, úprava pôdnymi procesmi a pod. Od hierarchie je možné sa odkloniť, čo umožňuje aj smernica o odpade č. 98/2008 bod 31. Je žiaduce ba až nevyhnutné pre potreby SR si túto možnosť odklonenia zakomponovať aj v schvaľovanej legislatíve. 
SR by mala zohľadniť pri uplatňovaní hierarchie všeobecné zásady ochrany životného prostredia, technickú uskutočniteľnosť a ekonomickú životaschopnosť, ochranu zdrojov, vplyvy na životné prostredie, zdravie ľudí a hospodárske a sociálne vplyvy . 
 	Z 	N 	Cieľom zámeru je odklon od skládkovania, bližšie detaily budú predmetom paragrafového znenia.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava (úvod) 4. Odstavec 
„Navrhuje sa zachovanie stavu, že zákon o odpadoch bude predstavovať všeobecný právny predpis v odpadovom hospodárstve, ktorý bude upravovať nakladanie s odpadmi s tým, že niektoré prúdy odpadov budú upravené podrobnejšie, pričom obaly a odpady z obalov aj naďalej budú upravené v osobitnom právnom predpise.“ 

Doporučujeme zvážiť možnosť mať spoločný zákon o odpadoch a obaloch, nakoľko v praxi dochádza k nedorozumeniam a nejasnostiam vyplývajúcim z 2 právnych predpisov. 
 	O 	ČA 	Problematika odpadov z obalov je riešená samostatnou právnou normou. Pri tvorbe paragrafového znenia sa nevylučuje možnosť spojenia oboch zákonov.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 1. Smerovanie nového zákona 
Navrhujeme upraviť prvú vetu nasledovne: „Strategickým cieľom nového zákona o odpadoch bude odklonenie odpadov od zneškodňovania smerom k predchádzaniu vzniku odpadov v zmysle hierarchie odpadového hospodárstva s prihliadnutím na technickú uskutočniteľnosť, ekonomickú životaschopnosť a ochranu životného prostredia.“ 
Alternatívne navrhuje zmeniť na: „Parciálnym cieľom nového zákona o odpadoch bude zníženie množstva biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov, ktoré sa zneškodňujú skládkovaním.“ 

Odôvodnenie: 
Skládkovanie je jedným z viacerých spôsobov zneškodňovania odpadov (nie jediným), napr. spaľovanie na pevnine, úprava pôdnymi procesmi a pod. Tieto metódy sú na rovnakej úrovni v hierarchii odpadového hospodárstva. Od hierarchie je možné sa odkloniť, čo umožňuje aj smernica o odpade č. 98/2008 bod 31. Je žiaduce ba až nevyhnutné pre potreby SR si túto možnosť odklonenia zakomponovať aj v schvaľovanej legislatíve. SR by mala zohľadniť pri uplatňovaní hierarchie všeobecné zásady ochrany životného prostredia, technickú uskutočniteľnosť a ekonomickú životaschopnosť, ochranu zdrojov, vplyvy na životné prostredie, zdravie ľudí a hospodárske a sociálne vplyvy . 
 	Z 	N 	Text sa nachádza v časti A, 4. Princípy a ciele odpadového hospodárstva  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod.1 Smerovanie nového zákona (druhý odstavec, posledná veta) 
„Súčasne bude potrebné dôsledné uplatňovanie hierarchie odpadového hospodárstva ako aj zvýraznenie jej významu a jej rešpektovanie.“ 

Navrhujeme doplniť: „s prihliadnutím na možnosti odklonenia v prípade špecifických prúdov odpadov.“ 

Odôvodnenie: 
Pre niektoré prúdy odpadov nemusí byť ekonomické, environmentálne ani technicky uskutočniteľné dôsledné uplatňovanie hierarchie odpadového hospodárstva. 
 	Z 	N 	Neakceptujeme, podmienky odklonu od hierarchie sú definované v Rámcovej smernici. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.1. Úvodná časť 
V kapitole 2.1 sa uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). Žiadame aby bolo v navrhovanom zámere jasne uvedené či bude MŽP SR podporovať energetické zhodnocovanie odpadov alebo bude SR aj naďalej lídrom v skládkovaní odpadov. V zámere, z ktorého bude vychádzať paragrafové znenie zákona by nemali byť použité výrazy ako „zvážime“, ale MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva. 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.2. Programové dokumenty 
Legislatívny návrh zámeru hovorí o dobrovoľnosti miest a obcí do 5.000 obyvateľov vypracovať Program odpadového hospodárstva. Nesúhlasíme s takýmto návrhom, nakoľko takýchto miest a obcí je na Slovensku cca 95% - tým pádom sa stratí kontrola nad hierarchiou odpadového hospodárstva ako aj nad možným vývojom a plánovaním odpadového hospodárstva v mestách a obciach. Je však zarážajúce, že každý producent odpadov (podnikateľ) musí vypracovať POH aj keď pôsobí v obci, ktorá by POH vypracovať nemusela. Nesúhlasíme s daným návrhom a požadujeme zachovať súčasný stav, t.j. aby vypracovať POH bolo povinné pre každú obec a mesto.  	Z 	ČA 	MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.3. Pôsobnosť orgánov štátnej správy 
Vetu „Pokiaľ však ide o dĺžku platnosti súhlasov navrhuje sa právnickým osobám a fyzickým osobám podnikateľom registrovaných v systéme EMAS bolo možné zo zákona udeliť súhlas s platnosťou aj na dlhšiu dobu.“ Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Vzniká riziko diskriminácie iných podnikateľov, ktorí nie sú registrovaní v systéme EMAS z objektívnych, či subjektívnych dôvodov. 
 	O 	ČA 	Diskriminácia odstránená rozšírením aj na EN ISO 14 001. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.5. Rozšírená zodpovednosť výrobcov a 2.6. Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám 
V kapitole 1 časti B návrhu sa uvádza, že: „rozšírená zodpovednosť výrobcov sa bude uplatňovať štandardným spôsobom obvyklým v iných členských štátoch EÚ.“ Napriek tomu sa však v návrhu kapitoly 2.5 a 2.6 uplatňuje „rôzny meter“ rozšírenej zodpovednosti výrobcov podľa vybranej komodity. V kapitole 2.6 sa dokonca rozšírená zodpovednosť rozdeľuje na fyzickú a finančnú čo rozhodne nie je v súlade s ustanoveniami smernice 2008/98/ES o odpade. Žiadame uplatnenie princípu rozšírenej zodpovednosti na všetky odpadové komodity rovnako a bez zvýhodňovania vybraných výrobcov. Rozšírenú zodpovednosť výrobcov definuje článok 8 smernice 2008/98/ES o odpade pričom smernica nepozná delenie na fyzickú, ekonomickú alebo inú kategóriu rozšírenej zodpovednosti. Legislatívny zámer musí vychádzať z inštitútov definovaných smernicami a nie z účelovo vytvorených definícií.  	Z 	N 	Neakceptujeme, právna úprava je daná čiastkovými smernicami.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.7. Nakladanie s komunálnymi odpadmi (2.odstavec) 
„Cieľom v nakladaní s komunálnymi odpadmi je neustále zvyšovanie jednak počtu zložiek vytriedených z komunálneho odpadu ako aj množstvo vytriedených komunálnych odpadov s cieľom postupného znižovania množstva zmesového komunálneho odpadu zneškodňovaného na skládkach odpadov.“ 

Navrhujeme opraviť a doplniť: 
„s cieľom znižovania množstva biologicky rozložiteľných komunálnych odpadov zneškodňovaných na skládkach odpadov.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedenie definície cieľa zo Smernice. 
 	Z 	N 	Text sa nachádza v časti A, 4. Princípy a ciele odpadového hospodárstva.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.7. Nakladanie s komunálnymi odpadmi (5.odstavec) 
„Za zber a ďalšie nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom bude naďalej zodpovedať obec, ktorá na tento účel bude oprávnená vyberať miestny poplatok za komunálny odpad a drobný stavebný odpad (ďalej len „miestny poplatok“) od pôvodcu komunálneho odpadu, t.j. od občana.“ 

Navrhujeme vypustiť: „t.j. od občana.“ 

Odôvodnenie: 
Pôvodcom komunálneho odpadu môžu byť aj iné subjekty. Viď definícia komunálneho odpadu. 
 	Z 	A 	 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.7. Nakladanie s komunálnymi odpadmi (7.odstavec) 
„Pozornosť v zákone bude venovaná aj tým zložkám komunálnych odpadov, nakladanie s ktorými nebude pokryté zodpovednosťou výrobcov a dovozcov ako napr. opotrebované pneumatiky od občana ako súčasť objemného komunálneho odpadu a ich ukladanie na vymedzené miesta napr. na zberné dvory prípadne ich odovzdanie do servisov“ 

Predmetné riešenie, kedy zodpovednosť za opotrebované pneumatiky bude presunutá na servisy nepredstavuje riešenie problematiky nakladanie s nimi. Jedná sa len o presunutie zodpovednosti, ktorý však nerieši problém ako celok. 
 	O 	ČA 	Pri opotrebovaných pneumatikách budú podporované dobrovoľné systémy ich zberu.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.7. Nakladanie s komunálnymi odpadmi (8.odstavec) 
„Zostáva zachovaná povinnosť obce zabezpečiť minimálne dvakrát do roka zber objemného komunálneho odpadu (napr. nábytok, objemný textilný odpad ako koberce), odpadu s obsahom škodlivín a drobného stavebného odpadu. Obec bude naďalej povinná umožniť fyzickej osobe (nepodnikateľovi) odovzdať na určené miesta drobný stavebný odpad (v rozsahu do 1m3 na osobu za rok), čo je zahrnuté do miestneho poplatku.“ 

Navrhujeme zmeniť: „(v rozsahu do 1 m3 resp. do 1 tony /podľa toho čoho je viac/ na osobu a rok)“ 

Odôvodnenie: 
Praktické problémy s meraním kubíkov na určenom mieste. 
 	Z 	ČA 	Čiastočne akceptujeme, text bude zmenený nasledovne: ... max. však 100 kg na osobu/rok“.  	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.8. Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb (2.odstavec) 
„Ak sa nezistí osoba zodpovedná za uloženie odpadu v rozpore so zákonom a takýto opustený odpad sa bude zneškodňovať skládkovaním, za jeho uloženie na skládke sa nebude platiť poplatok za uloženie odpadov podľa zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov v znení neskorších predpisov, a teda okresný úrad a obec nebudú povinné prevádzkovateľovi skládky odpadov uhradiť poplatok za uloženie odpadov na skládke odpadov.“ 

Navrhujeme vypustiť celú vetu. 

Odôvodnenie: Predmetné riešenie, kedy sa za opustený odpad pri jeho ukladaní na skládku odpadov nebude platiť poplatok za uloženie odpadov podľa zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov v znení neskorších predpisov predstavuje nesystémové riešenie problematiky opusteného odpadu. Nakoľko opustený odpad bude oslobodený od platby poplatku za uloženie odpadov podľa zákona č. 17/2004 Z. z. bude dochádzať k rastu čiernych skládok, pri ktorých likvidácii nebude obec povinná platiť poplatok prevádzkovateľovi skládky odpadov. Uvedené opatrenia znamená finančné zvýhodnenie a verejné akceptovanie vytvárania čiernych skládok. 
Navrhujeme aby problematiky riešenia opusteného odpadu presunula na obce a mestá, ktoré by v spolupráci s Policajným zborom účinnejšie postupovali pri zisťovaní osoby zodpovednej za jeho uloženie. Finančnú záťaž za jeho zneškodnenie by mala znášať z časti obec (resp. mesto) a Environmentálny fond. (finančné zaťaženie by bolo napr. v pomere 85:15 Environmentálny fond:obec ) 
 	Z 	N 	MŽP neplánuje meniť súčasný stav o oblasti nakladania s opusteným odpadom. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.8. Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb (4.odstavec) 
„Povinnosť prevádzkovateľa skládky odpadov vytvárať finančnú účelovú rezervu sa doplní podmienkami resp. povinnosťami, ktorých účelom bude zvýšiť kontrolu a dodržiavanie tejto povinnosti napr. povinnosť prekladať potvrdenie o vklade finančných prostriedkov na účel tvorby finančnej rezervy.“ 

Navrhujeme vytvoriť a doplniť systém sankcií v prípade nevytvárania resp. neodvádzanie ÚFR v potrebnej výške 
 	Z 	A 	Systém sankcií bude doplnení v paragrafovom znení 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.9. Zákazy (1. a 2.bod) 
Kapitola 2.9 – zákaz zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu a zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním, 

Doporučujeme Ministerstvu životného prostredia prehodnotiť tieto zákazy vzhľadom na fakt, že v niektorých prípadoch je možné odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti spracovať formou autokláv. Navrhujeme preto k tejto problematike vytvoriť komisiu, zloženú z odborníkov na túto problematiku, ktorá by potvrdila/nepotvrdila tento zákaz. 
 	Z 	A 	Zákazy vypustené. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.9. Zákazy (3.bod) 
Kapitola 2.9 Zákaz výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby 

Zásadne nesúhlasíme. Zberové spoločnosti majú na tento účel vybudované technológie, do ktorých investovali nemalé prostriedky. Táto zmena by bola pre tieto spoločnosti likvidačná. Tiež by mala dosah na zamestnanosť (predpoklad straty pracovných miest viac ako 2.000). V prihraničných oblastiach by tento odpad putoval do zahraničia, alebo by bol na našom území realizovaný bez povolenia a transferovaný do zahraničia. Toto by malo za následok likvidáciu firiem, zvýšenie nezamestnanosti, pokles miery separácie tohto odpadu a v neposlednom rade zvýšenú kriminalitu. Zákaz výkupu chápeme ako prostriedok štátu predchádzať krádežiam kovov, ale táto cesta nie je správna. Navrhujeme, aby uvedené opatrenie zákazu výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa bolo opätovne prehodnotené z Legislatívneho zámeru zákona o odpadoch odstránené. 
Navrhujeme, aby sa uvedená problematiky výkupu odpadu z farebných kovov a iného kovového odpadu od fyzickej osoby – nepodnikateľa riešila prostredníctvom opatrení, ktoré by: 
- sprísnili kontrolnú a preventívnu činnosť 
- zvýšili postihy za nedodržiavanie platného zákonného predpisu vysokými sankciami a pri opakovanom porušení až odobraním oprávnenia na vykonávanie tejto činnosti. 
 	Z 	N 	MŽP SR trvá na zavedení zákazu. 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.9. Zákazy (4.bod) 
Kapitola 2.9 - skládkovať tie zložky komunálneho odpadu, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov, t. j. vytriedené zložky papier, plasty, sklo a kovy. 

Tento bod doporučujeme dopracovať vzhľadom na fakt, že v komunálnom odpade sa stále nachádzajú obaly (častokrát vďaka nezodpovednosti obyvateľov/firiem) – chceme predísť tomu, aby obce/firmy neboli sankcionované za to, čo nemôžu ovplyvniť. 
 	O 	A 	Ttext bude doplnený nasledovne: ...skládkovať vytriedené zložky komunálneho odpadu,...“ 	
APOH 	Časť B Navrhovaná úprava bod 2. Štruktúra a tézy nového zákona bod 2.13. Posudky 
Žiadame vypustiť druhú vetu v bode 2.13. Je v rozpore s trhovými princípmi aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP SR. Takýmto spôsobom nebude zaručená objektivita výberu, najlepšie podmienky a ceny za spracovanie posudku. 	Z 	A 	 	
APOH 	Pripomienky k doložke vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov sa v tabuľke A.2. uvádzajú negatívne vplyvy navrhovaného zámeru na podnikateľské prostredie – dochádza k zvýšeniu regulačného zaťaženia. Napriek tomu v časti A.3., kde má byť kvantifikovaný predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov je tabuľka v časti 3.2. prázdna. Rovnako aj v časti 3.3., kde má byť uvedená predpokladaná výška administratívnych nákladov je uvedené iba konštatovanie, že pôjde o správny poplatok za udelenie autorizácie. 
Žiadame spracovať analýzu dopadov návrhu na podnikateľské prostredie a kvantifikovať výšku nákladov vyplývajúcich z nových navrhovaných povinností. 
 	Z 	N 	Presná kvantifikácia bude súčasťou paragrafového znenia. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.2 Programové dokumenty (limit pre POH 5.000 obyvateľov) 
Zásadne nesúhlasíme s navrhovaným limitom pre vznik povinnosti pre obec vypracovať program odpadového hospodárstva (ďalej len „POH“) a žiadame ho vypustiť. 
Podľa dôvodovej správy k tejto téze má byť cieľom navrhovanej zmeny (limit 5.000 obyvateľov obce) oproti súčasnosti v zásade iba administratívne odbremenenie časti obcí. Išlo by pritom o odbremenenie od takej činnosti, ktorú obce už viac ako 10 rokov povinne podľa súčasnej legislatívy zabezpečujú. 
Navrhovaná zmena by však v praxi znamenala, že takmer 96% obcí na Slovensku by nemuselo spracovávať POH pre svoje územie. POH ale v súčasnosti predstavuje pre obce najvýznamnejší lokálny koncepčný a regulačný nástroj na riešenie otázok odpadového hospodárstva týkajúcich sa sféry odpadov vznikajúcich na území obce (vrátane komunálnych). Zároveň poskytuje významné informácie o histórii, vývoji a smerovaní miestneho odpadového hospodárenia s komunálnymi odpadmi a sú tiež podporným dokumentom pre iné rozvojové, napr. územnoplánovacie dokumentácie. Navrhovaná zmena by taktiež podľa nášho názoru významne zasiahla do možností štátu cestou POH lokálne regulovať spôsob nakladania s odpadmi vo veľkom počte obcí (takmer 96%) nedosahujúcich navrhovaný limit (čo je dnes možné prostredníctvom transformácie vplyvu strategického programového dokumentu - POH SR do lokálnych POH takýchto obcí). Taktiež poukazujeme aj na to, že ako samotné kritérium počtu obyvateľov, tak aj hranica päť tisíc obyvateľov sú vzhľadom na počet obcí v Slovenskej republike spadajúcich nad/pod uvedený limit neadekvátne. Obce spracúvajú vo vlastných POH údaje o komunálnych odpadoch za všetkých pôvodcov odpadov, tzn. aj za miestne podnikateľské prevádzky, čo môžu byť aj veľké a významné spoločnosti (z hľadiska produkcie komunálnych odpadov). Ani obce, ktoré sú sezónne či celoročne aktívne z hľadiska cestovného ruchu, nemusia mať veľa evidovaných obyvateľov, avšak z hľadiska produkcie komunálnych odpadov môže ísť o významné objemy. Je jednoznačné, že počet obyvateľov v obci nie je správnym kritériom na vyhodnotenie významnosti množstva komunálnych odpadov, ktoré vznikli na území danej obce. 
Pri malej časti obcí, pre ktoré je aj v súčasnosti POH administratívnou resp. finančnou záťažou, by podľa nášho názoru mohlo byť vypracovávanie napr. zjednodušenej verzie POH. 
 	Z 	ČA 	MŽP SR navrhuje limit pre vypracovanie POH obcí od 1000 obyvateľov. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.4 Recyklačný fond a nový systém zodpovednosti za triedený zber ustanovených zložiek komunálneho odpadu (problematika priemyselného odpadu z obalov) 
Legislatívny zámer na viacerých miestach kladie dôraz na potrebu zabezpečenia riešenia nakladania s komunálnymi odpadmi, ich vytriedenými zložkami vrátane odpadov z obalov. Dôsledné zameranie sa na problematiku komunálnych odpadov nemôže byť na úkor odpadov pochádzajúcich z priemyslu. Preto považujeme za potrebné legislatívny zámer doplniť aj o tézu zaoberajúcou sa riešením zberu a zhodnocovania odpadov z obalov pochádzajúcich z priemyslu, čo by sa malo premietnuť aj do obligatórnych podmienok pre budúce udeľovanie autorizácií kolektívnym systémom. 
Ako príklad uvádzame, že povinné osoby podľa zákona č. 119/2010 Z.z. o obaloch uvádzajú na trh nielen spotrebiteľské obaly, ktoré takmer vždy skončia ako odpad z obalov v komunálnom odpade. Povinné osoby však súčasne uvádzajú na trh aj skupinové a prepravné obaly (napr. kartónové krabice, prepravky...), ktoré končia ako odpady z obalov v priemyselnom odpade (tzn. nie v skupine 20 podľa Katalógu odpadov). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Táto problematika bude upravená v zákone 119/2010 Z.z. o obaloch. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (špecifikácia podmienok individuálneho systému pre rôzne odpady) 
Uplatňovanie princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (ďalej len „RZV“) považujeme za významný progresívny krok pri riešení súčasných problémov financovania viacerých prúdov odpadov, problémových buď z hľadiska nedostatku financií v systéme alebo z hľadiska komplikovanosti zberu od pôvodcov odpadov. Na to, aby bol tento princíp uplatnený čo najefektívnejšie, považujeme za potrebné, aby sa nová legislatíva odpadového hospodárstva zamerala aj na nasledovné kritériá: 
- pre každého výrobcu dotknutej komodity vytvoriť priestor pre možnosť individuálneho plnenia povinností vyplývajúcich z RZV alebo kolektívneho plnenia cestou kolektívneho systému. Avšak vzhľadom na špecifiká jednotlivých systémov odpadov, podmienky pre rozhodnutie výrobcov medzi individuálnym alebo kolektívnym systém by mali byť upravené pre každý prúd odpadu zvlášť (t.j. pre batérie a akumulátory, pre elektrozariadenia, pre odpady z obalov...), 
- zamedziť možnostiam obchádzania kolektívnych systémov vytvorením tzv. „šedého“ kolektívneho plnenia bez znakov skutočného individuálneho plnenia. Napr. v prípade individuálneho plnenia také riziko existuje v prípade využívania služieb zmluvných partnerov, ktorí, pokiaľ takúto službu poskytujú viacerým výrobcom, de facto suplujú činnosť kolektívneho systému. Tzn. jednalo by sa o paralelné plnenie s kolektívnymi systémami pre odpady z obalov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Systém musí dávať možnosť výberu individuálneho, resp. kolektívneho plnenia 
Text doplnený v zmysle pripomienky 
 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (alternatívnosť plnenia RZV)  
Vychádzajúc zo súčasných poznatkov z praxe, princíp RZV môže byť funkčný len v prípade, ak má z pohľadu legislatívy zabezpečenú potrebnú mieru stability. Tá v súčasnosti do veľkej miery závisí od rozhodovania konkrétneho nositeľa RZV – výrobcu (dovozcu či povinnej osoby). Rozhodnutie výrobcu pre spôsob plnenia medzi individuálnym a kolektívnym by preto malo byť aspoň v rámci jedného kalendárneho roka nemeniteľné. Ak sa pri konkrétnom prúde odpadov výrobca rozhodne pre kolektívne zabezpečenie plnenia RZV, malo by sa toto rozhodnutie automaticky vzťahovať pre celý prúd odpadov (napr. pre všetky odpady z obalov bez ohľadu na obalovú komoditu). Prílišná variabilita vzťahov kolektívneho systému a výrobcu znemožňuje efektívne nastavenie všetkých súvisiacich vzťahov a povinností kolektívnej organizácie, týkajúcich sa materiálového zabezpečenia zberu a zhodnocovania príslušných odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	N 	Zákonom musí byť daná možnosť výrobcovi plniť si svoje povinnosti individuálne alebo prostredníctvom kolektívnej organizácie. MŽP SR neuvažuje so zavedením navrhovaného obmedzenia v rámci skupiny obalov. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.5 Rozšírená zodpovednosť výrobcov (rovnocennosť povinností v rámci RZV)  
Výrobca v rámci plnenia rozšírenej zodpovednosti sa môže rozhodnúť medzi individuálnym alebo kolektívnym systémom. Základom pre objektívne nastavenie systému RZV sú rovnocenné požiadavky pre individuálne plnenie a pre kolektívne plnenie RZV, tzn. rovnaké povinnosti a z toho vyplývajúca nákladovosť pri oboch možnostiach, takisto rovnaké evidenčné a vykazovacie povinnosti vo vzťahu k štátnej správe. Napr. pokiaľ by individuálni výrobcovia nemali povinnosť zúčastniť sa na financovaní triedeného zberu komunálnych odpadov v obciach, okamžite väčšina výrobcov uprednostní individuálne plnenie RZV pred kolektívnym. Takisto je potrebné, aby aj výrobcovia v rámci individuálneho plnenia RZV zabezpečovali propagáciu triedeného zberu komunálnych odpadov, tak ako sa požaduje od výrobcov združených v kolektívnych systémov. Požiadavka „prispievať“ na takéto aktivity je v tomto prípade nepostačujúca – v oboch prípadoch. 
Považujeme za nevyhnutné zadefinovať uvedené kritérium v legislatívnom zámere aspoň rámcovo. 
 	Z 	A 	MŽP SR autorizáciu pre individuálne plneniu nebude riešiť, ale zákon zabezpečí rovnocenné povinnosti pre individuálnych výrobcov a pre kolektívne organizácie. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (vlastnícka štruktúra a prevádzkovanie autorizovanej kolektívnej organizácie) 
Legislatívny zámer počíta s tým, že kolektívne organizácie majú byť zakladané iba povinnými osobami (výrobcovia a dovozcovia). Upozorňujeme na nutnosť stanovenia povinnosti a nie možnosti (ako to je uvedené v Legislatívnom zámere). Podľa nášho názoru je nevyhnutné uvedený princíp rozšíriť aj na obdobie samotnej činnosti (prevádzkovania) kolektívnej organizácie. Zloženie vlastníckej štruktúry v čase založenia nie je z hľadiska reálneho fungovania akejkoľvek spoločnosti tak významné, ako vlastnícka štruktúra v čase prevádzkovania v reálnom čase. Kritérium kladené iba na okamih založenia je v praxi ľahko prekonateľný vytvorením účelovej vlastníckej štruktúry na začiatku, ktorú je možné kedykoľvek zmeniť. Takýmto postupom sa ale dá pomerne ľahko obísť účel podmienky pre založenie kolektívnej organizácie. 
Z uvedeného dôvodu žiadame o doplnenie tejto podmienky. 
 	Z 	A 	Text bude upravený v zmysle pripomienky. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (zabezpečenie RZV v rámci priemyselného odpadu) 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka zabezpečenia zberu a zhodnotenia prepravných a skupinových obalov nachádzajúcich sa v priemyselnom odpade (tzn. odpad mimo skupiny 20 podľa Katalógu odpadov). 
Výhradné zameranie sa len na problematiku komunálnych odpadov môže v praxi znamenať to, že kolektívne organizácie zamerajú svoju pozornosť na komunálne odpady do tej miery, ktorá môže byť na ujmu obdobných odpadov, avšak pochádzajúcich z priemyslu. Najmä v oblasti nakladania s odpadmi z obalov ide o reálne riziko, keď obaly tej istej povinnej osoby môže tvoriť súčasť komunálneho odpadu (spotrebiteľské obaly), ale aj priemyselný odpad (skupinové a prepravné obaly, napr. kartónové krabice, prepravky...). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	
V tomto bode zámer rešpektuje obalovú legislatívnu úpravu 
 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.6 Podmienky udelenia autorizácie kolektívnym organizáciám (povinnosť prevádzkovania integrovaného systému triedeného zberu) 
V rámci špecifických podmienok pre udelenie autorizácie kolektívnej organizácii (aspoň pre odpady z obalov) je nevyhnutné, aby ich súčasťou bola aj požiadavka, aby sa kolektívna organizácia podieľala na zabezpečovaní RZV v rámci integrovaného systému triedeného zberu komunálnych odpadov, pokiaľ sa výrobky jej „výrobcov“ nachádzajú v triedenom komunálnom odpade. Keďže ide o principiálnu tézu riešenia nákladov na triedený zber komunálneho odpadu, žiadame, aby bola do legislatívneho zámeru zapracovaná. 

Na Slovensku je tradične zavedený integrovaný systém triedeného zberu odpadov. To znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané obaly, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Spotrebiteľ, ktorý triedi odpad, je teda povinný definovať/rozoznať základný materiál (sklo, plast, papier, kov príp. VKM), z ktorého sa odpad skladá a podľa toho sa rozhodne, do ktorého farebne oddeleného kontajnera odpad vhodí. V žiadnom prípade nie je racionálne od spotrebiteľa požadovať, aby rozoznával aj účel výrobku (obal, neobal), z ktorého sa následne stal odpad. Vzhľadom na túto skutočnosť je potrebné zotrvať v integrovanom systéme triedeného zberu. Na druhej strane integrovaný systém vyvoláva potrebu, aby sa na financovaní triedeného zberu v adekvátnej miere podieľali nielen podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov ale aj výrobcovia a dovozcovia neobalových materiálov tzv. výrobkov alebo prúdov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov neobalových materiálov na financovaní triedeného komunálneho odpadu je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje rámcová smernica o odpadoch, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme rozšíriť legislatívny zámer v tejto časti. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený o všetky druhy odpadov na ktoré sa v súčasnosti vzťahuje povinnosť platiť do RF 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad v rámci individuálneho plnenia) 
Žiadame do legislatívneho zámeru doplniť principiálne kritérium spočívajúce v zakotvení finančnej zodpovednosti za nakladanie s vytriedenými zložkami komunálneho odpadu aj na tých výrobcov, ktorí si plnia povinnosti v rámci RZV individuálne. V opačnom prípade postavenie výrobcov v rámci individuálneho a kolektívneho plnenia nebude rovnocenné, pričom je veľký predpoklad, že výrobcovia sa rozhodnú pre ten systém, ktorý bude menej administratívne, personálne, technicky a finančne náročný. To by ale mohlo následne spôsobiť opätovný nedostatok finančných prostriedkov v systéme nakladania s vytriedenými zložkami komunálnych odpadov. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme doplniť legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	MŽP SR autorizáciu pre individuálne plnenie nebude riešiť, ale zákon zabezpečí rovnocenné povinnosti pre individuálnych výrobcov a pre kolektívne organizácie. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (finančná zodpovednosť pre odpady z obalov – nastavenie rámcových pravidiel) 
V otázke zodpovednosti za nakladanie s komunálnymi odpadmi a drobnými stavebnými odpadmi je pozitívne, že legislatívny zámer zachováva aj doterajší model zodpovednosti za tieto odpady, keď ju ponecháva obci, na ktorej území odpady vznikli. Navrhujeme ale do zámeru doplniť aj rámcové pravidlá financovania činností v rámci tejto zodpovednosti obce, pričom považujeme za potrebné zvýrazniť princíp refundácie nákladov a princíp efektivity týchto nákladov. Pri vhodnom nastavení pravidiel finančnej RZV takých tovarov, z ktorých sa stanú odpady v rámci triedeného zberu komunálnych odpadov, bude obec potom znášať len náklady na zber a nakladanie so zmesovým komunálnym odpadom (hradeným z miestneho poplatku). 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v časti 2.7. bude doplnený text o potrebe zohľadnenia skutočných nákladov a efektivite.  	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi (komunálny odpad z výrobkov) 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu RZV, v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady (napr. noviny). Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne napr. odpady obalov, ale i neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50% množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. 
Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania. 
 	Z 	A 	Bude sa riešiť celý materiálový prúd, nielen obaly. 	
ENVI-PAK, a.s. 	Ku kapitole 2.9 Zákazy 
Navrhujeme doplniť zákaz výkupu od fyzických osôb akýchkoľvek komodít, na ktoré sa vzťahuje RZV. V opačnom prípade sa tieto komodity „stratia“ z evidencie triedeného zberu komunálneho odpadu a nastane nemožnosť zo strany výrobcov plniť rozšírenú zodpovednosť (limity) za tieto komodity. 
Avšak v prípade zachovania výkupu takýchto komodít bude potrebné zaviesť povinnosť pre subjekty, ktoré výkup uskutočňujú, uzatvoriť zmluvu s kolektívnou organizáciou pre danú komoditu. 
V zmysle uvedeného preto navrhujeme dopracovať legislatívny zámer. 
 	Z 	N 	MŽP SR berie na vedomie návrh, v prvom štádiu sa bude snažiť presadiť zákaz na kovy. 	
CTF 	vlastnému materiálu všeobecne 
Všeobecné pripomienky: 

i) Navrhuje sa riešiť problematiku triedeného zberu ako celku 

Odôvodnenie: 
V kapitole 4 návrhu je uvedený ako jeden zo základných cieľov SR zvýšenie prípravy na opätovné použitie a recykláciu komunálnych odpadov ako papier, kov, plasty a sklo najmenej na 50% hmotnosti vzniknutých odpadov do roku 2020. Rovnako aj v kapitole 2.9 sa navrhuje zákaz skládkovania zložiek komunálnych odpadov, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov (papier, plasty, sklo a kovy). Napriek tomu sa vo všetkých ostatných častiach návrhu, najmä v častiach venovaných rozšírenej zodpovednosti výrobcov (kapitola 2.5), stanovujú povinnosti iba pre obaly z triedeného zberu komunálnych odpadov, ktoré tvoria iba časť celého vytriedeného odpadu. Je preto nevyhnutné, aby MŽP SR stanovilo akým spôsobom sa zabezpečí splnenie cieľa podľa článku 11 smernice 2008/98/ES o odpade a definovalo metodiku výpočtu tohto cieľa tak ako to požaduje Rozhodnutie Komisie 2011/753/EÚ, ktorým sa ustanovujú pravidlá a metódy výpočtu na overenie plnenia cieľov stanovených v článku 11 ods. 2 smernice EPaR 2008/98/ES. 

ii) Navrhuje sa odstrániť dvojkoľajnosť rozšírenej zodpovednosti (fyzická v komoditách elektro, batérie vs. finančná v komodite obaly) 

Odôvodnenie: 
Článok 8 rámcovej smernice o odpadoch 2008/98/E jednoznačne definuje rozšírenú zodpovednosť bez rozlišovania na fyzickú alebo finančnú zodpovednosť. 

iii) Navrhuje sa definovať povinnosti kolektívnej organizácie v rovnakom rozsahu ako povinnosti výrobcu danej komodity 

Odôvodnenie: 
Uvalenie povinností na kolektívnu organizáciu nad rámec povinností definovaných pre výrobcu zvýhodňuje individuálne plnenie pred kolektívnym. Európske smernice, ale aj súčasná legislatíva platná v SR zachováva priamu zodpovednosť výrobcov za plnenie stanovených cieľov bez ohľadu na to či si výrobca plní povinnosti individuálne alebo cez kolektívnu organizáciu Kontrola plnenia povinností kolektívnych organizácií by mala vychádzať z podmienok stanovených pre výrobcov. Iba takto je možné stanoviť rovnaké podmienky pre všetkých výrobcov bez ohľadu na spôsob plnenia. 

iv) Navrhuje sa definovať povinnosť preukázania územného pokrytia na 100% územia SR v komodite obaly, obdobne ako je to v prípade ostatných komodít. 

Odôvodnenie: 
Definovanie povinnosti územného pokrytia menšej ako 100% bude spôsobovať, že niektoré územia SR zostanú nepokryté a zároveň poskytuje výhodu tým výrobcom/ organizáciám, ktoré pôsobia vo veľkých sídlach 

v) Navrhuje sa odstrániť z podmienok autorizácie ustanovenie o povinnom prispievaní finančných prostriedkov na aktivity tretích subjektov. 

Odôvodnenie: 
Povinnosťou kolektívnej organizácie je priamo propagáciu a organizáciu triedeného zberu, zabezpečiť a nie niekomu na takúto aktivitu prispievať. 

iv) Navrhuje sa zjednotiť práva a povinnosti výrobcov a kolektívnych organizácií smerom k samospráve vo všetkých komoditách, v ktorých sa uplatňuje princíp rozšírenej zodpovednosti. 

Odôvodnenie: 
Návrh obsahuje ustanovenia nejednotné ustanovenia pre komodity obaly, elektro a batérie, kedy pre obaly sú kolektívne organizácie povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada bez bližšieho určenia povinností obce. Zatiaľ čo pri zbere elektroodpadu z domácností alebo zbere batérií a akumulátorov sú stanovené povinnosti obce umožniť kolektívnej organizácii zber na svojom území bez nutnosti uzatvárania zmlúv. Triedený zber všetkých komodít pokrytých rozšírenou zodpovednosťou výrobcov na náklady výrobcov bude možný iba v prípade, že obce budú povinné umožniť realizovať triedený zber komunálneho odpadu aj výrobcom/kolektívnym organizáciám pre obaly na vlastné náklady a prostredníctvom vlastných zberových systémov 
 	Z 	ČA 	Všeobecné pripomienky: 
i) A- V zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
N - Metodika výpočtu je stanovenáv Rozhodnutí a nevyžaduje vnútroštátnu právnu úpravu. 
ii) N - Charakter rozšírenej zodpovednosti je daný čiastkovými smernicami. 
iii) N -Rozsah zodpovednosti výrobcu/dovozcu zahŕňa viac povinností, než je oprávnený previesť na kolektívnu organizáciu. 
iv N- Percentuálne pokrytie sa z textu vypúšťa. 
V) ČA - Text bude upravený. 
Vi) N - Nie je možné nakoľko ide o plnenie povinností vyplývajúcich z čiastkových smerníc. 

CTF 	K Vlastnému materiálu, bod 2.1  
K bodu 2.1 
Navrhuje sa jasne deklarovať podporu energetického zhodnotenia. 

Odôvodnenie: 
Keďže sa jedná o základné princípy, na ktorých by mal byť nový zákon o odpadoch postavený, je nevyhnutné principiálne zadefinovať postoj SR k energetickému zhodnocovaniu. 
 	Z 	A 	Text bude doplnený. 	
CTF 	K vlastnému materiálu, bod 2.13 
K bodu 2.13 
Navrhuje sa vypustiť druhú vetu, ktorá stanovuje, aby spracovateľa odborného posudku určovalo MŽP. 

Odôvodnenie: 
Nie je žiaduce, aby takúto kompetenciu malo MŽP pretože je to v rozpore trhovými princípmi a môže mať negatívny vplyv na objektivitu výberu, podmienky a cenu za spracovanie posudku. 
 	Z 	A 	 	
CTF 	K Doložke vplyvov:  
K Doložke vplyvov: 
Navrhuje sa spracovať analýza vplyv na podnikateľské prostredie a jasne kvantifikovať výšku nákladov v časti A.3. - body 3.2 a 3.3 tabuľky doložky vplyvov a subjekty, ktorých sa to skutočne týka, registrovaní výrobcovia, uvádzať v časti A.3. – body 3.1. 
 	Z 	N 	Presná kvantifikácia bude súčasťou paragrafového znenia. 	
PKS 	Pripomienka všeobecného charakteru 
Ambíciou nového zákona o odpadoch je, z pohľadu rozvinutých krajín Európskej únie (EÚ), vytvoriť štandardné podmienky pre uskutočňovanie zmien v prostredí, umožňujúce rozvoj a realizáciu aktivít v odpadovom hospodárstve a súčasne vytvárať podmienky pre právnu istotu, ktorá bude porovnateľná s podmienkami v ostatných členských štátoch EÚ. Dôvodom je skutočnosť, že odpadová legislatíva bola v Slovenskej republike (SR) prijatá v roku 2001, t. j. ešte pred vstupom do EÚ, kedy nemusela brať do úvahy komunitárne právo. Zosúladenie národnej legislatívy s právom EÚ po vstupe SR do únie sa do dnešného dňa nepodarilo dosiahnuť. 

PKS oceňuje zámer Ministerstva životného prostredia SR (MŽP SR) prijať nový zákon o odpadoch, ktorý bude plne v súlade s komunitárnym právom a ktorým naplní ambície EÚ. Rovnako oceňujeme zámer MŽP SR zrušiť Recyklačný fond, ktorý bol v roku 2001 zriadený napriek zásadnému nesúhlasu niektorých ústredných orgánov štátnej správy, o. i. aj Ministerstva pôdohospodárstva SR, rovnako aj napriek zásadnému nesúhlasu podnikateľskej verejnosti. 

V tejto súvislosti si PKS dovoľuje pripomenúť, že napriek už existujúcej legislatíve v oblasti odpadového hospodárstva, MŽP SR deklarovaným smerovaním nového zákona o odpadoch má za cieľ zásadným spôsobom ovplyvniť nakladanie s odpadmi, čo bude mať významné dopady na podnikateľské prostredie, na obyvateľov, na obce a v neposlednom rade aj na životné prostredie. 

Z tohto pohľadu PKS zastáva názor, že príprave legislatívneho zámeru mala predchádzať nielen verejná diskusia, ale aj konzultácie so zainteresovanými stranami a dôsledné posúdenie vplyvu. Na tomto mieste si PKS dovoľuje namietať spôsob konzultácie len s niektorými zainteresovanými stranami. Nakoniec, výsledky konzultácií nie sú ani súčasťou predkladaného materiálu, čo PKS nepovažuje za správne, pokiaľ má byť proces prípravy nielen zákona, ale tiež proces prijímania novej stratégie nakladania s odpadmi, transparentný. Prístup k základným informáciám o konzultáciách je z pohľadu PKS legitímny. 

Aj na základe uvedeného, PKS žiada legislatívny zámer dopracovať, najmä pokiaľ ide o analýzu dopadov (v tom zhodnotenie finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť). PKS žiada legislatívny zámer z legislatívneho procesu stiahnuť, dopracovať v súlade s Legislatívnymi pravidlami vlády Slovenskej republiky a opätovne ho predložiť na pripomienkové konanie. 
 	Z 	N 	Diskusia prebehla v rámci expertnej skupiny MŽP, v ktorej boli zástupcovia všetkých rozhodujúcich zamestnávateľských zväzov, asociácií a únií. 

Neexistuje dôvod na opätovné predloženie do MPK. 
 	
PKS 	Kapitola 2.1 
Predkladateľ uvádza, že v novom zákone o odpadoch sa „zvážia“ možné prípady odklonu od hierarchie odpadového hospodárstva (napr. podpora energetického zhodnotenia). PKS žiada, aby bolo v legislatívnom zámere jasne uvedené, či bude MŽP SR podporovať energetické zhodnocovanie odpadov alebo bude SR aj naďalej lídrom v skládkovaní odpadov. V legislatívnom zámere, z ktorého bude vychádzať paragrafové znenie zákona, by nemali byť použité výrazy ako „zvážime“, ale MŽP SR by malo jasne deklarovať smerovanie odpadového hospodárstva. 	Z 	A 	Text bude doplnený. 	
PKS 	Kapitola 2.3 
Predkladateľ uvádza návrh výnimky pre fyzické a právnické osoby, ktoré sú registrované v systéme EMAS a ktorým bude možné z tohto titulu udeliť súhlas orgánu štátnej správy v odpadovom hospodárstve na dobu dlhšiu ako je stanovené v zákone. Ak je cieľom MŽP SR znížiť záťaž pre podnikateľov, ktorí dodržiavajú vyššie environmentálne štandardy, PKS navrhuje, aby boli do tejto výnimky zahrnuté aj fyzické a právnické osoby, ktoré úspešne certifikovali systém ISO 14 001. Schéma EMAS je založená na princípoch systému ISO 14 001 a je doplnená o verejnú kontrolu plnenia podmienok certifikácie. V opačnom prípade je toto ustanovenie možné vnímať iba ako tlak na zvýšenie počtu podnikateľov registrovaných v systéme EMAS, ktorá nie je pre podnikateľov v súčasnosti zaujímavá. 	Z 	A 	Text bude upravený v zmysle pripomienky. 	
PKS 	Kapitola 2.7 
Napriek zámeru zachovať celý systém zabezpečenia povinnosti výrobcov a dovozcov priamym uplatňovaním princípu rozšírenej zodpovednosti výrobcov (RZV), v legislatívnom zámere nie je riešené uplatňovanie RZV pre výrobky a odpady z nich (tzv. prúdy odpadov), za ktoré sa v súčasnosti platí povinný príspevok do Recyklačného fondu. Odpady z týchto výrobkov tvoria podstatnú časť množstva triedeného komunálneho odpadu. Legislatívny zámer sa v zásade zaoberá iba tými komoditami, pre ktoré existuje RZV už aj dnes (odpady z obaloch, elektroodpady, staré vozidlá, použité batérie a akumulátory). Vytriedené zložky komunálnych odpadov však tvoria aj ďalšie odpady, ako napríklad noviny. Pritom na Slovensku je v obciach tradične a prirodzene zavedený integrovaný systém triedeného zberu komunálnych odpadov, čo znamená, že prostredníctvom triedeného zberu sú zbierané spoločne nielen odpady obalov, ale aj neobalové komodity, ktoré majú podobný charakter ako obaly alebo sú vyrobené z rovnakého materiálu. Tento systém sa v praxi osvedčil a je potrebné v ňom zotrvať. Na druhej strane integrovaný systém triedeného zberu vyvoláva potrebu, aby sa na jeho financovaní v adekvátnej miere podieľali nielen povinné osoby podľa zákona o obaloch (podnikatelia, ktorí balia alebo plnia svoje výrobky do obalov, dovozcovia naplnených výrobkov), ale aj výrobcovia a dovozcovia tzv. neobalových materiálov či výrobkov. Systém integrovaného zberu nesmie byť nastavený diskriminačne voči žiadnemu odpadovému materiálu, tak aby jedna komodita doplácala na inú. Spoluúčasť výrobcov a dovozcov neobalových materiálov je nevyhnutná i vzhľadom na ciele, ktoré stanovuje Rámcová smernica o odpade, t.j. do roku 2020 sa má dosiahnuť 50 % množstva odpadu z domácností (odpady z výrobkov a aj odpady z obalov) použitého na opätovné použitie alebo recykláciu. Navrhujeme preto, aby bol legislatívny zámer doplnený aj o principiálne rámcové riešenie tzv. neobalovej zložky vytriedených komunálnych odpadov z pohľadu financovania. 
 	Z 	A 	Akceptujeme, v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 	
Priatelia Zeme - SPZ 	 
Návrhy Priateľov Zeme – SPZ k Legislatívnemu zámeru zákona o odpadoch 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi sa uvádza: 
„Autorizované kolektívne organizácie na odpady z obalov (papier, kovy, plasty, sklo) budú povinné uzavrieť zmluvu s každou obcou, ktorá o to požiada.“ 

Navrhujeme túto časť doplniť tak, aby už z legislatívneho zámeru bolo jasné, kto bude niesť zodpovednosť za tú časť odpadov z papiera, kovov, plastov a skla, ktoré nie sú obalmi. 

Odôvodnenie: Ako príklad, že existujú aj takéto odpady uvádzame noviny a časopisy. Veríme, že nie je zámerom, aby zber tohto odpadu nebol financovaný a tak bol tento odpad ukladaný na skládku. Navyše si vieme len ťažko predstaviť, ako budú občania rozlišovať, kedy je materiál obalom a kedy nie. 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi sa uvádza: 
„Zákon bude podporovať združovanie obcí za účelom efektívnejšieho a ľahšieho plnenia úloh v odpadovom hospodárstve vrátane budovania spoločných zberných dvorov.“, a ďalej „...pričom bude preferovaný vznik a prevádzka jedného zberného dvora pre viaceré obce. Pričom bude preferovaný vznik a prevádzka jedného zberného dvora pre viaceré obce tam, kde to bude vzhľadom na vzdialenosť obcí a počet obyvateľov účelnejšie a ekonomicky efektívne.“ 

Navrhujeme tento zámer vypustiť z tejto časti aj z ďalších súvisiacich častí v zámere. 

Odôvodnenie: Nevieme na základe akej analýzy autori zistili, že je efektívnejšie na plnenie úloh v odpadovom hospodárstve budovať zberné dvory centrálne pre viacero obcí. Podľa našich dlhoročných skúseností je to práve naopak, pokiaľ ide o zberný dvor bez dotrieďovania. Takýmto postupom dochádza k vzniku veľkých donáškových vzdialeností a priamo úmerne klesá motivácia ľudí na zberné dvory priniesť odpad a stúpa množstvo odpadu, s ktorým sa nelegálne nakladá. Autormi navrhovaná úprava má zmysel pri zberných dvoroch s dotrieďovaním. 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 Nakladanie s komunálnymi odpadmi sa uvádza: 
„Obciam sa umožní rozhodnúť sa, či náklady na zbernú nádobu na zmesový komunálny odpad zahrnú do miestneho poplatku alebo priamy pôvodca komunálneho odpadu (občan) bude povinný osobitne mimo rámca miestneho poplatku uhradiť obci náklady na zakúpenie nádoby na zmesový komunálny odpad s cieľom, aby sa zvýšila zodpovednosť priameho pôvodcu komunálneho odpadu (občana) za zbernú nádobu.“ 

Navrhujeme tento návrh buď vypustiť, alebo spresniť tak, aby bolo jasné, či bude existovať mechanizmus, ktorým bude zabezpečené, aby nádoby mali aj sociálne znevýhodnení občania a tí čo budú odmietať nádobu si zakúpiť. 

Odôvodnenie: Bez dopracovania návrhu môže reálne prísť k situácii, kedy môžu občania odmietnuť zakúpiť si nádoby a obec s tým nebude vedieť nič spraviť. Aj v súčasnosti takéto problémy nastávajú vo väčšine obcí, kde si obyvatelia musia nádoby na odpad kupovať. Niektorí obyvatelia si nechcú nádoby kupovať, alebo si kúpia iný druh nádoby, alebo obec ich nevie donútiť, aby si poškodenú nádobu vymenila (kúpila novú). 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb sa uvádza: 
„Ak sa nezistí osoba zodpovedná za uloženie odpadu v rozpore so zákonom a takýto opustený odpad sa bude zneškodňovať skládkovaním, za jeho uloženie na skládke sa nebude platiť poplatok za uloženie odpadov podľa zákona č. 17/2004 Z. z. o poplatkoch za uloženie odpadov v znení neskorších predpisov, a teda okresný úrad a obec nebudú povinné prevádzkovateľovi skládky odpadov uhradiť poplatok za uloženie odpadov na skládke odpadov.“ 

Navrhujeme tento návrh vypustiť bez náhrady. 

Odôvodnenie: Tento návrh je návodom pre obce ako ušetriť na poplatkoch za skládkovanie odpadu. Už v súčasnosti existujú samosprávy, ktoré neoficiálne podporujú občanov pri ukladaní odpadu v rozpore so zákonom. Takéto ustanovenie len podporí nepoctivé samosprávy, aby čím viac odpadu umiestnili v rozpore so zákonom a potom ho lacnejšie odviezli na legálnu skládku odpadov. Navyše odpad uložený v rozpore so zákonom je hlavne prejavom neschopnosti samosprávy zabezpečiť dostatočne účinný systém zberu komunálneho odpadu a aj neochoty sankcionovať svojich občanov – voličov zástupcov samosprávy. Tento návrh len zníži motiváciu samospráv predchádzať vzniku odpadu uloženého v rozpore so zákonom. 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.9 Zákazy sa uvádza: 
„zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, pričom autoklávy majú slúžiť alebo využívať sa iba na čas prepravy týchto odpadov do spaľovne odpadov, ktorá je jediným možným koncovým zariadením pre tento prúd odpadu;“ a „zneškodňovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti inak ako spaľovaním,“ 

Navrhujeme tento návrh upraviť tak, aby bolo autoklávovanie a aj iné nespaľovacie technológie považované za rovnocenné s iným zneškodňovaním. Ďalej navrhujeme úpravu, ktorá zabezpečí, aby odpad zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti, ktorí nie je nebezpečný (nemá infekčné vlastnosti), bol prednostne zhodnocovaný a nemusel povinne byť zneškodnený. Napokon navrhujeme umožniť odpad zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti nielen zneškodňovať, ale aj energeticky zhodnocovať. 

Odôvodnenie: Prvá naša úprava vychádza z viacerých štúdií, ktoré jednoznačne preukazujú, že autoklávovaním dochádza k úplnej strate infekčnosti tohto odpadu. Zatiaľ autori návrhu nepredložili relevantné protištúdie, nevidíme preto dôvod znevýhodňovať autoklávovanie. Druhá úprava má za cieľ to, aby nebol neinfekčný odpad zbytočne zneškodňovaný, keďže odpad zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti zahŕňa aj odpady bez nebezpečných vlastností, kde je nezmyslom povinné zneškodňovanie. Tretia naša úprava vychádza z toho, že pri spaľovaní a energetickom zhodnocovaní ide o rovnaké procesy, čo sa týka samotného odpadu. Nechápeme preto, prečo by nemohol byť takýto odpad aj energeticky zhodnocovaný. 

V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.9 Zákazy sa uvádza: 
„skládkovať tie zložky komunálneho odpadu, pre ktoré je obec povinná zaviesť triedený zber komunálnych odpadov, t. j. vytriedené zložky papier, plasty, sklo a kovy.“ 

Navrhujeme tento návrh doplniť o biologicky rozložiteľný komunálny odpad a odpad s obsahom škodlivých látok. 

Odôvodnenie: Obce majú podľa v súčasnosti platnej legislatívy povinnosť zaviesť triedený zber aj pre biologicky rozložiteľný komunálny odpad a minimálne dvakrát ročne aj pre odpad s obsahom škodlivých látok. Preto nevidíme dôvod tieto zložky komunálneho odpadu z tohto zákazu vynechať. 

V časti B. Navrhovaná úprava sa nikde neuvádzajú konkrétne opatrenia na podporu predchádzania vzniku odpadu a prípravy na opätovné používanie. Opäť tak môže nastať situácia, kedy sa zákon bude hlásiť k týmto dvom stupňom odpadovej hierarchie a deklarovať ich podporu, ale toto nebude podložené žiadnymi reálnymi opatreniami v zákone. 

Navrhujeme legislatívny zámer doplniť o návrh reálnych opatrení na podporu prípravy na opätovné používanie a predchádzanie vzniku odpadu. 

Odôvodnenie: Slovenská republika by už mala začať podnikať reálne kroky v príprave na opätovné používanie a predchádzanie vzniku odpadu, inak sa neposunie zo súčasného stavu odpadového hospodárstva k trvalo udržateľnému odpadovému hospodárstvu. 
 	Z 	ČA 	V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 - Autorizované kolektívne organizácie na odpady z obalov 
Akceptované- v zámere bude jasne definovaná RZV na všetky druhy odpadov, za ktoré sa v súčasnosti platia príspevky do RF. 
V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 - združovanie obcí 
Neakceptované- Rozdrobené systémy by boli nefektívne. 
V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.7 - náklady na zberná nádobu 
Akceptované - bude ponechané na obci 
V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.8 Povinnosti právnických osôb a fyzických osôb sa uvádza - ukladanie opusteného odpadu na skládku 
Neakceptované Bezplatné uloženie na skládku bude možné až po skončení správneho konania na zistenie osoby zodpovednej za uloženie odpadu v rozpore so zákonom. 
V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.9 Zákazy sa uvádza- zhodnocovať odpady zo zdravotníckej starostlivosti a veterinárnej starostlivosti 
Akceptujeme v zmysle pripomienok MZ SR 
V časti B. Navrhovaná úprava, v kapitole 2.9 Zákazy sa uvádza - doplniť o biologicky rozložiteľný komunálny odpad a odpad s obsahom škodlivých láto 
Neakceptované - MŽP v súčasnosti neuvažuje so zákazom skládkovania BRKO 
V časti B. Navrhovaná úprava sa nikde neuvádzajú konkrétne opatrenia na podporu predchádzania vzniku odpadu a prípravy na opätovné používanie 
Neakceptujeme, MŽP v súčasnosti pripravuje Program predchádzania vzniku odpadov.