Author: administrator
Last saved by: koki
Company: Abyss

B. Osobitná časť

Počas rokovania boli zohľadnené niektoré špecifiká vyplývajúce z vnútroštátnych právnych predpisov oboch štátov. Osobný a vecný rozsah zmluvy, ako aj všeobecné definície sú uvedené v článkoch 1 - 5.  
 
K Článku 1 - Osoby, na ktoré sa zmluva vzťahuje
Návrh zmluvy sa vzťahuje na osoby, ktoré sú rezidentmi jedného alebo oboch zmluvných štátov.
 
K Článku 2 - Dane, na ktoré sa zmluva vzťahuje
Podľa ods. 1 navrhovaná zmluva sa vzťahuje na dane z príjmov ukladané v mene Slovenskej republiky alebo Barbadosu, ich správnych celkov alebo miestnych orgánov bez ohľadu na spôsob ich vyberania.
Ods. 2 bližšie určuje, čo sa považuje za dane z príjmov, pričom ods. 3 uvádza z pohľadu oboch zmluvných štátov, najmä na ktoré druhy daní sa navrhovaná zmluva vzťahuje.
Ods. 4 uvádza, že navrhovaná zmluva sa vzťahuje aj na všetky rovnaké alebo  v zásade podobné dane, ktoré sa ukladajú po dátume podpisu zmluvy okrem, alebo namiesto existujúcich daní, pričom príslušné orgány oboch zmluvných štátov si vzájomne oznámia všetky podstatné zmeny, ktoré sa uskutočnili v ich právnych predpisoch upravujúcich dane.  
 
K Článku 3 – Všeobecné definície
Článok 3 ustanovuje definície potrebné pre účely navrhovanej zmluvy.
 
K Článku 4 - Rezident
V článku 4 ods. 2 na účely určenia statusu fyzickej osoby, ktorá je rezidentom oboch zmluvných štátov, sa používa rozlišovacie kritérium „trvalo dostupné bývanie“ (v anglickom jazyku „permanent home available“). Trvalo dostupným bývaním sa rozumie obydlie bez ohľadu na jeho formu (byt, dom, izba atď.), ktoré fyzická osoba má vo vlastníctve, nájme alebo ho užíva na základe iného práva, v ktorom sa zdržiava s úmyslom nielen prechodného bývania a ktoré je jej kedykoľvek k dispozícii. Skôr používané pojmy „stály byt“ a „trvalé bydlisko“ spôsobovali terminologickú nejasnosť a nesprávny výklad tohto pojmu, keďže pojem „byt“ nezahŕňal všetky formy obydlia a pojem „trvalé bydlisko“ spôsobovalo ľahkú zameniteľnosť s odlišným inštitútom trvalého pobytu v zmysle zákona č. 253/1998 Z. z. o hlásení pobytu občanov Slovenskej republiky a registri obyvateľov Slovenskej republiky v platnom znení. 
 
K Článku 5 - Stála prevádzkareň
Článok 5 obsahuje ustanovenia viažuce sa k stálej prevádzkarni, pričom vychádzajú zo znenia Modelovej zmluvy OECD. V článku 5 zahŕňa pojem „stála prevádzkareň“ aj stavenisko, stavbu, montážny alebo inštalačný projekt alebo dozorné činnosti s tým spojené, ale len vtedy, ak uvedené činnosti sa vykonávajú dlhšie ako 9 mesiacov. 
 
K Článku 6 - Príjmy z nehnuteľného majetku 
Podľa článku 6 dane z príjmov plynúcich z nehnuteľného majetku prislúchajú tomu štátu, v ktorom sa príslušný nehnuteľný majetok nachádza. 

 
 
K Článku 7 - Zisky z podnikateľskej činnosti
Podľa článku 7 právo na daň zo ziskov z podnikateľskej činnosti prislúcha štátu rezidencie príjemcu okrem prípadu, ak príjemca podniká v druhom zmluvnom štáte prostredníctvom stálej prevádzkarne, ktorá sa tam nachádza. 
 
K Článku 8 – Medzinárodná doprava
Primárne právo na dane z príjmov z podnikania v medzinárodnej doprave má podľa článku 8 štát, v ktorom sa nachádza miesto skutočného vedenia podniku prevádzkujúceho medzinárodnú dopravu. 
 
K Článku 9 – Prepojené podniky
Článok 9 stanovuje podmienky úpravy ziskov prepojených spoločností na základe princípu nezávislého vzťahu vrátane tzv. korešpondujúcej úpravy v súlade s § 17 ods. 5 zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov.
 
K Článku 10 - Dividendy
Pokiaľ ide o zdaňovanie dividend podľa článku 10, dividendy vyplácané skutočnému vlastníkovi, ktorý je rezidentom druhého zmluvného štátu, sa v štáte zdroja nezdaňujú, ak ich skutočným vlastníkom je spoločnosť, ktorá má aspoň desaťpercentný podiel na majetku spoločnosti vyplácajúcej dividendy. V ostatných prípadoch sa uplatňuje zrážková daň v štáte zdroja maximálne do výšky 5 % hrubej sumy dividend.
 
K Článku 11 - Úroky
Právo na daň z úrokov sa podľa článku 11 priznáva tomu štátu, ktorého rezidentom je príjemca úrokov. Štátu zdroja úrokov sa priznáva obmedzené právo na daň, a to v maximálnej výške sadzby dane vyberanej zrážkou pri zdroji vo výške 10 % z hrubej sumy úrokov. 
V štáte zdroja úrokov sa neukladá zrážková daň, ak plynú vláde druhého zmluvného štátu, nižším správnym útvarom či miestnym orgánom alebo centrálnej banke druhého zmluvného štátu. Toto oslobodenie zahŕňa Národnú banku Slovenska, Exportno-importnú banku Slovenskej republiky (EXIMBANKA SR), Slovenskú záručnú a rozvojovú banku, a. s., Agentúru pre riadenie dlhu a likvidity (ARDAL), Centrálnu banku Barbadosu (Central Bank of Barbados) a inú obdobnú inštitúciu, ktorá je vládnou agentúrou alebo osobitným orgánom vlády, na ktorej sa dohodnú príslušné úrady zmluvných štátov.
 
K Článku 12 – Licenčné poplatky
Podľa článku 12 sa daň z licenčných poplatkov rozdeľuje medzi štát zdroja a štát rezidencie príjemcu licenčných poplatkov, a to tak, že štát zdroja môže licenčné poplatky zaťažiť maximálne 5 % sadzbou dane z hrubej sumy tzv. priemyselných licenčných poplatkov, ale na tzv. kultúrne licenčné poplatky sa uplatňuje maximálne 0 % sadzba dane v štáte zdroja. 
 
K Článku 13 – Príjmy zo scudzenia majetku
Podľa článku 13 právo na daň z príjmov zo scudzenia majetku sa priznáva podľa druhu scudzeného majetku. Ak ide o scudzenie nehnuteľného majetku, právo na daň z príjmu takého scudzeného majetku prislúcha tomu štátu, v ktorom sa nachádza príslušná nehnuteľnosť, rovnako je to aj v prípade scudzenia majetku stálej prevádzkarne alebo scudzenia samotnej stálej prevádzkarne. Zisky zo scudzenia majetku, ktorý pozostáva z lodí alebo lietadiel prevádzkovaných podnikom v medzinárodnej doprave, podlieha zdaneniu v štáte, v ktorom sa nachádza miesto skutočného vedenia podniku. Právo na daň zo scudzenia iného majetku sa priznáva štátu rezidencie scudziteľa. 
 
K Článku 14 – Slobodné povolania
Článok 14 uvedením pojmu „stála základňa“ pre fyzické osoby vykonávajúce slobodné povolania nadväzuje na ustanovenia článku 5, ktorý definuje podmienky vzniku stálej prevádzkarne v prípade právnickej osoby.  
 
K Článku 15 – Príjmy zo závislej činnosti
Zdaňovanie príjmov zo závislej činnosti sa posudzuje podľa kritérií ustanovených v článku 15, pričom daň zo závislej činnosti prislúcha štátu rezidencie daňovníka, štátu zdroja príjmov. Zdanenie príjmov zo závislej činnosti vykonávanej na palube lode alebo lietadla prevádzkovaných v medzinárodnej doprave prislúcha tomu štátu, v ktorom sa nachádza miesto skutočného vedenia podniku prevádzkujúceho medzinárodnú dopravu. 

K Článku 16 - Tantiémy
Odmeny prislúchajúce členovi štatutárneho orgánu spoločnosti (Board of Directors) sa podľa článku 16 zdaňujú v štáte rezidencie spoločnosti. 
 
K Článku 17 – Umelci a športovci 
Príjmy športovcov alebo umelcov sa podľa článku 17 môžu zdaniť v štáte výkonu ich činností bez ohľadu na to, či plynú im priamo alebo prostredníctvom inej osoby. Tento princíp sa neuplatňuje na príjmy z činností vykonávaných umelcami alebo športovcami, ktorých aktivity v druhom zmluvnom štáte sú úplne alebo prevažne podporované z verejných prostriedkov zmluvného štátu jeho nižšieho správneho útvaru alebo miestneho orgánu. 
 
K Článku 18 - Dôchodky
Podľa článku 18 sa právo na daň z dôchodkov prisudzuje štátu rezidencie ich príjemcu. 
 
K Článku 19 – Štátna služba
Príjmy zo štátnej služby upravujú ustanovenia článku 19. Štruktúra tohto článku vychádza z pripomienok uplatnených k predchádzajúcim zmluvám, obsahom zodpovedá modelovým daňovým zmluvám OECD aj OSN. 
 
K Článku 20 - Študenti
Podľa článku 20 príjmy, ktoré študent alebo žiak učilišťa – rezident jedného zmluvného štátu – dostáva na účely svojho pobytu, štúdia alebo výcviku v druhom zmluvnom štáte, sa nezdania v tom druhom zmluvnom štáte, ak je ich zdroj mimo toho zmluvného štátu. 
 
K Článku 21 - Učitelia
Podľa článku 21 príjmy učiteľov vrátane vedeckých pracovníkov, ktorí sú rezidentmi jedného zmluvného štátu a ktorí pôsobia v druhom zmluvnom štáte na pozvanie vzdelávacej inštitúcie (školy, univerzity alebo inej neziskovej vzdelávacej inštitúcie), sú na obdobie 2 rokov oslobodené od dane z príjmov dosiahnutých vzdelávacou alebo výskumnou činnosťou v hostiteľskom štáte. Uvedené oslobodenie sa nevzťahuje na príjmy zo vzdelávacích alebo výskumných aktivít vykonávaných na prospech určitej osoby alebo osôb. 
 
K Článku 22 – Iné príjmy 
Podľa článku 22 iné príjmy neuvedené v zmluve sa zdaňujú v štáte rezidencie príjemcu, za predpokladu, že neplynú stálej prevádzkarni nachádzajúcej sa na území druhého štátu. 
 
K Článku 23 – Zamedzenie dvojitého zdanenia
Spôsob zamedzenia dvojitého zdanenia stanovuje článok 23 pre oba zmluvné štáty metódou zápočtu. 
 
K Článku 24 – Zásada rovnakého zaobchádzania
Zásady rovnakého zaobchádzania sú ustanovené článkom 24 v rozsahu daní ukladaných podľa článku 2. Ustanovenia článku 24 zabezpečia, aby príjmy slovenských rezidentov zo zdroja v Barbadose neboli zdaňované ťaživejšie ako príjmy barbadoských rezidentov v rovnakom postavení, a to aj v prípade osôb bez štátnej príslušnosti. 
 
K Článku 25 – Procedúra vzájomnej dohody 
Podmienky vzájomných dohôd v prípade zdaňovania príjmov v rozpore so zmluvou ustanovuje článok 25. 
 
K Článku 26 – Výmena informácií
Výmena daňových informácií je upravená článkom 26, ktorý plne zodpovedá aktuálnemu medzinárodnému štandardu a náležitej ochrane informácií. Výmena informácií podľa článku 26 nie je obmedzená vecným a osobným rozsahom zmluvy podľa článkov 1 a 2. Ustanovenia článku 26 umožňujú aj výmenu informácií, ktorých vlastníkom je napr. banka, finančná inštitúcia, splnomocnený zástupca či agent. 
 
K Článku 27 – Pomoc pri výbere daní
Článok 27 ustanovuje pomoc pri výbere finančných pohľadávok. V nadväznosti na ustanovenia protokolu k zmluve sa však stanovenia článku 27 uplatnia, len ak po podpise tejto zmluvy Barbados podpíše s treťou stranou zmluvu, ktorá ustanovuje pomoc pri výbere finančných pohľadávok. V tom prípade sa ustanovenia článku 27 uplatnia od dátumu, keď zmluva medzi Barbadosom a tou treťou stranou nadobudne platnosť. 
 
K Článku 28 - Členovia diplomatických misií a konzulárnych úradov 
Článok 28 potvrdzuje daňové výsady prislúchajúce členom diplomatického a konzulárneho personálu vyplývajúce zo všeobecných pravidiel medzinárodného práva alebo na základe ustanovení osobitných dohôd.
 
K Článku 29 – Nadobudnutie platnosti
Článok 29 ustanovuje spôsob nadobudnutia platnosti zmluvy. Zmluva nadobudne platnosť prvým dňom tretieho mesiaca nasledujúceho odo dňa doručenia oznámenia o vnútroštátnom schválení zmluvy. Zmluva sa začne vykonávať od 1. januára nasledujúceho po roku, v ktorom zmluva nadobudne platnosť. 
 
K Článku 30 – Ukončenie platnosti 
Podľa článku 30 sa zmluva uzaviera na dobu neurčitú. Zmluvu je možné vypovedať diplomatickou cestou najskôr po piatich rokoch od nadobudnutia platnosti, a to najneskôr šesť mesiacov pred koncom každého kalendárneho roka nasledujúcom po uplynutí uvedených piatich rokov. 
 
K Protokolu
Neoddeliteľnou súčasťou zmluvy je protokol spresňujúci podmienky uplatňovania článku 27 zmluvy.