Vplyvy na podnikateľské prostredie

Vplyvy na podnikateľské prostredie	

3.1. Ktoré podnikateľské subjekty budú predkladaným návrhom ovplyvnené a aký je ich počet?
	zamestnávatelia, ktorí majú uzavretú zamestnávateľskú zmluvu s aspoň jednou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou

4 doplnkové dôchodkové spoločnosti	

3.2. Aký je predpokladaný charakter a rozsah nákladov a prínosov?
	
Návrh zákona bude mať nasledovné pozitívne vplyvy na zamestnávateľov, ktorí platia príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie:

•	zavádza sa väčšia flexibilita pri určovaní príspevku zamestnávateľa v súlade so zvolenou vnútornou firemnou politikou odmeňovania zamestnancov (napr. určenie rôznej výšky príspevku podľa odpracovaných rokov zamestnanca, kombinácia pevnej sumy rovnakej pre každého zamestnanca a percentuálnej výšky časti príspevku v závislosti od vymeriavacieho základu zamestnanca, po odpracovaní určitého obdobia pre zamestnávateľa poskytnutie mimoriadneho príspevku a pod.). 
•	predlžuje sa obdobie (poskytuje sa primeraný časový priestor), v ktorom musí zamestnávateľ uzatvoriť zamestnávateľskú zmluvu od začatia výkonu tzv. rizikových prác z 8 na 15 dní
•	platenie príspevkov zamestnávateľom sa nepodmieňuje platením príspevkov zamestnancom, ak zamestnávateľ nechce podmieňovať svoje platenie platením príspevku zamestnanca

Návrh zákona bude mať nasledovné pozitívne vplyvy na doplnkové dôchodkové spoločnosti:

•	dlhšie obdobie spravovania prostriedkov účastníkov z dôvodu sprísnenia podmienok vyplácania dávok doplnkového dôchodkového sporenia
•	znovuzavedenie nezdaniteľnej časti základu dane pre účastníka vo výške najviac 15 eur mesačne (180 eur ročne), čo môže pôsobiť ako motivačný faktor pri rozhodovaní o vstupe do III. piliera
•	zníženie administratívnych nákladov z dôvodu zrušenia dávkových plánov pre účastníkov, ktorí prejdú na nové podmienky  a pre nových účastníkov
•	kľúčové informácie nahrádza informačný prospekt, čím sa predpokladá zníženie administratívnych nákladov doplnkových dôchodkovým spoločností

•	na zmenu stanov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti nebude potrebné získať súhlas NBS – zníženie administratívnej zaťaženosti
•	zníženie administratívnych nákladov z dôvodu, že doplnková dôchodková spoločnosť nemusí zverejňovať vybrané informácie v periodickej tlači (polročné a ročné správy, oznámenie o prechode správy doplnkového dôchodkového fondu na inú doplnkovú dôchodkovú spoločnosť, údaj o čistej hodnote majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde a údaj o aktuálnej hodnote doplnkovej dôchodkovej jednotky)
•	zrušenie povinnej čistej minimálnej hodnoty majetku v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde 

Návrh zákona bude mať nasledovné negatívne vplyvy na doplnkové dôchodkové spoločnosti:

•	zníženie maximálnej výšky odplaty za správu príspevkového doplnkového dôchodkového fondu v roku 2014 na 1,8 % ročne, s postupným klesaním o 0,1 p. b. ročne tak, aby odplata za správu príspevkového doplnkového dôchodkového fondu v roku 2020 dosiahla výšku maximálne 1,2 % ročne 
•	zníženie maximálnej výšky odplaty za zhodnotenie majetku v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde na 10 % zo zhodnotenia
•	zníženie maximálnej výšky odplaty za správu výplatného doplnkového dôchodkového fondu v roku 2014 na 0,9 % ročne, s postupným klesaním o 0,05 p. b. ročne tak, aby odplata za správu výplatného doplnkového dôchodkového fondu v roku 2020 dosiahla výšku maximálne 0,6 % ročne 
•	zrušenie odplaty za zhodnotenie majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom
•	zvýšenie nákladov doplnkových dôchodkových spoločností z dôvodu implementácie jednotlivých bodov návrhu, najmä zavedením funkcie riadenia rizík, novou úpravou ustanovení konfliktu záujmov, novou úpravou ustanovení pravidiel činnosti pri správe doplnkových dôchodkových fondov, 
•	povinnosť pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť zabezpečiť najneskôr do 31. decembra 2014 pre každého účastníka a poberateľa dávky pasívny elektronický prístup k jeho osobnému účtu
•	sprísnenie požiadaviek na udelenie povolenia na vznik a činnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti (skúmanie odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti vedúcich zamestnancov depozitára, spresnenie požiadaviek na obchodno-finančný plán doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, predkladanie vnútorných predpisov DDS súvisiacich s plnením pravidiel obozretného podnikania a správou doplnkových dôchodkových fondov)

3.3. Aká je predpokladaná výška administratívnych nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu?
	
Vplyvom navrhovaných legislatívnych zmien sa očakávajú jednorazové výdavky doplnkových dôchodkových spoločností najmä z dôvodu úpravy ich informačného systému.

3.4. Aké sú dôsledky pripravovaného návrhu pre fungovanie podnikateľských subjektov na slovenskom trhu (ako sa zmenia operácie na trhu?)
	Vplyvom navrhovaných zmien sa nepredpokladá zmena fungovania podnikateľských subjektov na slovenskom trhu.	

3.5. Aké sú predpokladané spoločensko – ekonomické dôsledky pripravovaných regulácií?
	Vplyvom navrhovaných zmien sa predpokladá zatraktívnenie a posilnenie postavenia III. piliera.	

Doplnenie k zníženiu maximálnej výšky odplaty za správu doplnkového dôchodkového fondu a zmien týkajúcich sa odplaty za zhodnotenie v doplnkovom dôchodkovom fonde

Súčasné nastavenie odplát spôsobuje vysokú nákladovosť systému doplnkového dôchodkového sporenia a signifikantne znižuje čistú výkonnosť doplnkových dôchodkových fondov, a teda aj úspory účastníkov v týchto fondoch a v konečnom dôsledku aj výšku budúcich dávok vyplácaných zo systému doplnkového dôchodkového sporenia. Navrhnutá výška odplát zreálňuje nastavenie systému vzhľadom na doterajšiu správu doplnkových dôchodkových fondov ako aj odplát uplatňovaných vo fondoch kolektívneho investovania a v dôchodkových fondoch II. piliera.

Vplyvom zníženia maximálnej výšky odplaty za správu doplnkového dôchodkového fondu a zmien týkajúcich sa odplaty za zhodnotenie majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde sa predpokladá zníženie výnosov z odplát. Pri navrhovaných výškach odplát budú doplnkové dôchodkové spoločnosti aj napriek tomu dosahovať každý rok zisk.

Pri návrhu odplát sa vychádzalo najmä z nasledovných predpokladov: 

•	priemerné počty prispievajúcich účastníkov, príspevkov zamestnávateľov a priemerných súm príspevkov účastníkov a zamestnávateľov podľa ADDS
•	pri počtoch prispievajúcich účastníkov a príspevkov zamestnávateľov sa v roku 2013 a 2014 predpokladá stabilizovanie,  v rokoch 2015 a 2016 sa predpokladá rast podľa rastu zamestnanosti (prognóza IFP z januára 2013), pre ďalšie roky sa predpokladá znovu so stabilným počtom účastníkov aj príspevkov zamestnávateľov
•	príspevky účastníkov a zamestnávateľov rastú podľa priemerného rastu z minulosti (medzi rokmi 2008 až 2012)
•	uvažuje sa s priemerným zhodnotením majetku v doplnkových dôchodkových fondoch vo výške 1,5 % ročne s postupným rastom 
•	predpokladá sa pomalší rast NAVu, aký bol v skutočnosti počas rokov 2008 až 2012 
•	uvažovalo sa iba s odplatami za správu a zhodnotenie
•	náklady vychádzali z reálnych hodnôt s rastom 3 % ročne, zisk sa zdaňoval
•	doplnkové dôchodkové spoločnosti zásadne nezmenia svoje správanie v oblasti nákladovej politiky (napr. zverenie činností)