Dôvodová správa

B. Osobitná časť
K čl. I
K bodu 1 (§2 ods. 2)
	Navrhuje sa zosúladenie terminológie používanej v pôvodnom ustanovení (orgán na ochranu zdravia) s terminológiou súčasného § 1 písmena g) zákona č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.

K bodu 2 (§2 vypustené ods. 4 a 5)
	Navrhujú sa vypustiť doterajšie taxatívne vymedzené spôsoby stanovenia výšky príspevku pevnou sumou, násobkom príspevku zamestnanca alebo percentuálnou sadzbou z vymeriavacieho základu zamestnanca. Po vypustení uvedených ustanovení už zamestnávateľ nebude obmedzovaný zákonom, ale bude môcť svojim zamestnancom poskytovať príspevky v súlade so zvolenou vnútornou firemnou politikou odmeňovania zamestnancov (napr. rôzna výška príspevku podľa odpracovaných rokov zamestnanca, kombinácia pevnej sumy rovnakej pre každého zamestnanca a percentuálnej výšky časti príspevku v závislosti od vymeriavacieho základu zamestnanca, po odpracovaní určitého obdobia pre zamestnávateľa mimoriadny príspevok a pod.). 

K bodu 3 (§ 3 a § 4)
	Navrhuje sa zmena definície zamestnanca a zamestnávateľa; doterajšia definícia odkazovala na zákon č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov, ktorý prešiel viacerými novelizáciami, v dôsledku ktorých sa rozšíril okruh zamestnancov na účely tohto zákona na všetky fyzické osoby v právnom vzťahu, z ktorého im plynie právo na príjem zo závislej činnosti podľa zákona č. 595/2003 Z. z. o dani z príjmov v znení neskorších predpisov. Súčasne platná definícia zamestnanca už nevyhovuje potrebám a účelu doplnkového dôchodkového sporenia, nakoľko by sa vzťahovala aj na osoby, ktoré prácu vykonávajú v inom ako zamestnávateľsko-zamestnaneckom vzťahu.

K bodu 4 (§5 ods. 2)
	Zo zákona sa upúšťa od požiadavky, aby zamestnávateľ do 8 dní od začatia výkonu tzv. rizikových prác uzatvoril zamestnávateľskú zmluvu a táto lehota sa predlžuje na obdobie 15 dní. Dôvodom navrhovanej úpravy je poskytnúť zamestnávateľovi primeraný časový priestor na splnenie tejto povinnosti. Aj keď zamestnávateľ uzatvorí zmluvu až na 15. deň od začatia výkonu tzv. rizikových prác, je povinný zamestnancovi zaplatiť príspevky odo dňa začatia výkonu prác zamestnanca. V nadväznosti na túto povinnosť zaväzuje zákon zamestnanca vykonávajúceho rizikové práce uzatvoriť účastnícku zmluvu a v prípade jej zániku (napr. z dôvodu vyplatenia odstupného alebo z dôvodu prestupu do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti) uzatvoriť novú zmluvu do 15 dní od začatia výkonu rizikových prác. 

K bodu 5 (§ 6b)
	Navrhuje sa doplnenie definície dôchodkového plánu o právne predpisy hostiteľského členského štátu, v ktorom môžu byť druhy dávok a podmienky ich vyplácania tiež (obdobne ako v našom právnom poriadku) upravené.

K bodom 6, 22, 23, 78, 79, 89, 96, 114, 187, 189, 191 (§ 7 ods. 2, § 20 ods. 3, § 20 ods. 7, § 29 ods. 1, § 34 ods. 2 písm. a), § 29 ods. 3, § 34 ods. 2 písm. a), § 34 ods. 9, § 37b) ods. 2 písm. a), § 70 ods. 2 písm. b), § 71 ods. 1, § 71 ods. 2, nadpis ôsmej časti)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu súvisiacu so zrušením dávkového plánu.

K bodu 7 (§ 7 ods. 3)
	Navrhuje sa vypustenie ustanovenia, ktoré umožňovalo určenie rozdielnej výšky dávok, pri ktorom sa prihliada na faktory poistno-matematických výpočtov, ktoré sa odlišujú podľa pohlavia. 
	Vypustenie tohto ustanovenia, ktoré zakotvuje výnimku zo zásady rovnakého zaobchádzania, sa navrhuje v súvislosti s ustanovením § 20 ods. 3 zákona, z ktorého vyplýva, že doživotný doplnkový dôchodok a doživotný výsluhový dôchodok vypláca poisťovňa, a to na základe poistnej zmluvy uzatvorenej medzi poisťovňou a účastníkom. Podľa § 5 zákona č. 365/2004 Z. z. o rovnakom zaobchádzaní v niektorých oblastiach a o ochrane pred diskrimináciou a o zmene a doplnení niektorých zákonov (antidiskriminačný zákon) sa zásada rovnakého zaobchádzania uplatňuje aj v oblasti prístupu a poskytovania tovarov a služieb, ktoré sú poskytované verejnosti, pričom do tejto oblasti spadajú aj poistné zmluvy.

K bodu 8 (§ 8)
	Navrhuje sa vypustenie ustanovení upravujúcich obdobie doplnkového dôchodkového sporenia z dôvodu, že minimálne obdobie sporenia už nebude pre účastníkov s účastníckou zmluvou, ktorej súčasťou nie je dávkový plán, podmienkou na vyplácanie doplnkového starobného dôchodku.

K bodu 9 (§ 9 až 11)
	Rovnako sa vypúšťajú ustanovenia o vzniku a zániku doplnkového dôchodkového sporenia, ktoré vzhľadom na vypustenie podmienky – obdobia sporenia, stratili opodstatnenie. V prípade splnenia podmienky obdobia sporenia účastníka, ktorý vykonáva rizikové práce zostala podmienka zachovaná v § 17 ods. 1.

K bodu 10 (§ 12 ods. 2)
	Zákon spresňuje okamih, od ktorého začne zamestnávateľ platiť príspevky za zamestnanca, ktorý vykonáva rizikové práce.

K bodu 11 (§ 12 ods. 3 a 4)
	Úprava prerušenia doplnkového dôchodkového sporenia sa zo zákona vypúšťa z dôvodu straty opodstatnenosti jej úpravy, keď z právnej úpravy vypadol vznik a zánik doplnkového dôchodkového sporenia.

K bodu 12 (§ 13)
	Stanovuje sa povinnosť odvádzať príspevky na tzv. účet nepriradených platieb. Ide o typ zberného účtu, kde sa sústredia všetky platby, ktoré sú po identifikovaní konkrétneho účastníka prevedené na účet doplnkového dôchodkového fondu. Do okamihu identifikácie sú príspevky na účte nepriradených platieb vlastníctvom toho, kto ich na tento účet zaslal. Takáto zmena v spôsobe platenia príspevkov je vyvolaná presnejším zadefinovaním možnosti prispievať zároveň do viacerých fondov, resp. rozložiť pomer sporenia do viacerých fondov.
	Vypúšťa sa ustanovenie o náležitosti účastníckej zmluvy v časti o výške a lehote splatnosti príspevkov; navrhované znenie zákona už nepodmieňuje prispievanie zamestnávateľa príspevkami zamestnanca.
Vypúšťa sa uvádzanie náležitostí zamestnávateľskej zmluvy z dôvodu duplicity s § 58 ods. 1. a povinnosť zamestnávateľa platiť príspevky bezhotovostným prevodom pre nevynútiteľnosť tejto požiadavky. Povinnosť zasielania platby na bankový účet zostáva zachovaná.
	Navrhuje sa spresnenie stanovenia vymeriavacieho základu, na základe ktorého zamestnávateľ platí príspevky za zamestnanca vykonávajúceho rizikové práce. 
	Pri určovaní vymeriavacieho základu „dohodára“ s pravidelným alebo nepravidelným príjmom vychádzame z právnej úpravy vymeriavacieho základu v zákone o sociálnom poistení.

K bodu 13 (§ 14 ods. 2)
	Odvádzanie príspevkov prostredníctvom zamestnávateľa je primárne vecou dohody zamestnanca so zamestnávateľom, aby mal zamestnávateľ relevantné informácie, najmä v akej výške má za zamestnanca príspevky odvádzať. Preto by odvádzanie príspevkov nemalo byť priamo uložené zákonom.

K bodu 14 (§ 15 nové písm. d))
	Nový druh dávky – predčasný výber a podmienky jej vyplatenia upravuje § 19.

K bodu 15 (§ 16 ods. 1)
	Navrhuje sa vypustiť požiadavka na minimálne obdobie sporenia ako jednej z podmienok na vyplácanie dávky doplnkového starobného dôchodku. Druhá podmienka, ktorou je vek účastníka, sa vzhľadom na zrušenie dávkových plánov upravuje zákonom a viaže sa na nárok na výplatu starobného dôchodku, na priznanie predčasného starobného dôchodku alebo dovŕšenie veku 62 rokov. Doterajšia podmienka (najmenej 55 rokov veku) ignorovala účel doplnkového dôchodkového sporenia (definovaný v § 2 ods. 2) a znamenala skôr zvýšenie finančného komfortu v preddôchodkovom veku než doplnkový dôchodkový príjem v starobe.

K bodu 16 (§ 16, vypustené ods. 2 a 3)
	Navrhuje sa vypustenie odsekov 2 a 3, nakoľko podľa novej úpravy už vyplácanie doplnkového starobného dôchodku nebude viazané na minimálne obdobie doplnkového dôchodkového sporenia alebo na vek účastníka stanovený v dávkových plánoch, ale táto dávka bude vyplácaná na základe nároku na výplatu starobného dôchodku, priznania predčasného starobného dôchodku podľa zákona o sociálnom poistení alebo po dovŕšení dôchodkového veku na základe toho istého predpisu.

K bodu 17 (§ 17 ods. 1)
	Navrhuje sa nová právna úprava podmienok získania nároku na doplnkový výsluhový dôchodok a podmienok jeho vyplácania. Najvýznamnejšou zmenou je predĺženie povinnej doby sporenia z 5 na 10 rokov z dôvodu výkonu rizikových prác. 
Cieľom navrhovanej právnej úpravy je novým nastavením podmienok dĺžky sporenia a doby vyplácania tejto dávky umožniť flexibilne si zvoliť odchod do dôchodku. Zároveň sa účastníkom, ktorí vykonávali rizikové práce umožňuje začať poberať doplnkový dôchodkový príjem skôr, a to dovŕšením veku 55 rokov. Navrhovaná úprava mu umožní preklenúť obdobie od straty príjmu zo zamestnania v preddôchodkovom veku až po obdobie, v ktorom si bude môcť požiadať o predčasný starobný dôchodok.

K bodu 18 (§ 17 vypustené ods. 2 a 3)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zmenou ustanovenia upravujúceho podmienky vyplácania výsluhového doplnkového dôchodku (minimálne obdobie sporenia a potrebný vek) podľa navrhovaného znenia § 17 ods. 1.

K bodu 19 (§ 17 nový ods. 2)
	Ide o právnu úpravu v súvislosti so zmenou ustanovenia upravujúceho podmienky vyplácania výsluhového doplnkového dôchodku podľa navrhovaného znenia § 17 ods. 1, ktoré umožňuje účastníkom, ktorí vykonávali rizikové práce začať poberať doplnkový dôchodkový príjem už vo veku 55 rokov. Ak účastník využije túto možnosť, dočasný doplnkový výsluhový dôchodok vyplácaný počas obdobia troch rokov mu umožní preklenúť obdobie od straty príjmu zo zamestnania v preddôchodkovom veku až po obdobie, v ktorom si bude môcť požiadať o predčasný starobný dôchodok z I. piliera, čo je dva roky pred dovŕšením dôchodkového veku. Účastník, ktorý využije inštitút predčasného starobného dôchodku, si môže nechať súčasne vyplácať aj dôchodok z III. piliera, nakoľko zákon stanovuje, že doplnkový výsluhový dôchodok sa vypláca najmenej 5 rokov.

K bodu 20 (§ 19)
	Navrhovanou právnou úpravou sa zavádza nový druh dávky doplnkového dôchodkového sporenia, a to predčasný výber. Dôvodom navrhovanej zmeny je poskytnúť akúsi alternatívu kvypúšťanému inštitútu odstupného pre tých účastníkov, ktorí sa z rôznych dôvodov rozhodnú opustiť systém doplnkového dôchodkového sporenia. Na rozdiel od odstupného, inštitút predčasného výberu umožňuje účastníkovi v systéme naďalej zotrvať tak, že jeho zmluva nezaniká a príspevky zamestnávateľa zostanú na osobnom účte účastníka. 
Návrh zohľadňuje fakt, že doplnkové sporenie predstavuje akúsi nadstavbu systému dôchodkového zabezpečenia a je založené na báze dobrovoľnosti. Na druhej strane, s prihliadnutím na jeho účel, si prostredníctvom predčasného výberu môže účastník vybrať len svoje príspevky.
Pre uplatnenie predčasného výboru sa stanovuje obmedzenie výberu až po uplynutí prvých desiatich rokov od uzatvorenia účastníckej zmluvy, a to len raz za desať rokov trvania účastníckej zmluvy.
Súčasne so zavedením nového typu dávky sa vypúšťa inštitút odstupného. V doteraz platnej právnej úprave si účastník okrem svojich príspevkov odniesol aj časť príspevkov zaplatených zamestnávateľom, pretože sankcia podľa zákona nebola spravidla vo výške presahujúcej zamestnávateľove príspevky, a tak dávka neplnila účel doplnkového dôchodkového sporenia.

K bodu 21 (§ 20 ods. 1)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s vypustením dávky odstupného a zavedením dávky predčasného výberu.

K bodu 24 (§ 21)
	Úpravou ustanovení vzťahujúcich sa na dedenie po účastníkovi, resp. poberateľovi dávky sa ďalšími oprávnenými osobami po fyzickej osobe alebo právnickej osobe určenej v zmluve stávajú v poradí manžel, ak ho niet deti, ak ich niet rodičia zomretého a ak ich niet, osoby, ktoré žili so zomretým počas najmenej jedného roka pred jeho smrťou v spoločnej domácnosti a ktoré sa z toho dôvodu starali o spoločnú domácnosť alebo boli odkázané výživou na zomretého. Uvedené osoby nadobudnú právo na nasporenú sumu po zomretom priamo z tohto zákona po tom ako nastane udalosť – smrť účastníka, resp. poberateľa dávky. V doterajšej úprave ďalšie osoby po osobách určených v zmluve mohli nadobudnúť nasporenú sumu po zomretom až na základe rozhodnutia v dedičskom konaní. V navrhovanej úprave sa možnosť dedenia podľa Občianskeho zákonníka ponecháva len pre prípad, ak oprávnených osôb uvedených vyššie niet.

K bodu 25 (§ 22 ods. 2 písm. c) prvý bod)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 26 (§ 22 ods. 2 písm. c, vypustený druhý a tretí bod)
	Uzatváranie účastníckych zmlúv a zamestnávateľských zmlúv sa spod pojmu administrácia vypúšťa z dôvodu zosúladenia s novou úpravou zákona č. 43/2004 Z. z. o starobnom dôchodkovom sporení a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 43/2004 Z. z.) a z dôvodu, že samotné uzatváranie zmlúv sa nechápe ako klasická administrácia. Na tento novelizačný bod nadväzuje úprava § 37 o zverení výkonu činností spojených so správou doplnkových dôchodkových fondov. Zverenie činnosti podľa tohto paragrafu sa vzťahovalo aj na uzatváranie zmlúv podľa § 22 písm. c). Zákonom č. 186/2009 o finančnom sprostredkovaní a finančnom poradenstve a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 186/2009 Z. z.) .bol zavedený inštitút finančného agenta aj pre sektor doplnkového dôchodkového sporenia a bola tým vyriešená otázka sprostredkovania uzatvárania zmlúv v tomto sektore. Preto ponechanie možnosti zverenia uzatvárania zmlúv v zákone je nadbytočné a spôsobovalo by dvojitú právnu úpravu sprostredkovania, resp. zverenia činnosti.

K bodu 27 (§ 22 ods. 2 písm. c) nový dvanásty bod)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s vypustením legislatívneho odkazu, ktorý bol v doterajšej právnej úprave chybne uvádzaný. Zákon č. 9/2010 Z. z. o sťažnostiach v znení zákona č. 289/2012 Z. z. sa nevzťahuje na doplnkové dôchodkové spoločnosti.

K bodu 28 (§ 23 ods. 1 písm. a)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so skorším zavedením legislatívnej skratky „depozitár“. Novou právnou úpravou sa z dôvodu nejasnosti slová „ku dňu podania žiadosti“ vypúšťajú, pretože zakladateľ už v čase podania žiadosti depozitársku zmluvu musí mať uzatvorenú.

K bodu 29 (§ 23 ods. 1 písm. d)
	Dopĺňa sa povinnosť preukázať odbornú spôsobilosť a dôveryhodnosť vedúceho zamestnanca vykonávajúceho funkciu riadenia rizík v nadväznosti na novozavedený § 29a Funkcia riadenia rizík v súčinnosti s doplneným odsekom 10 a 15 v § 23.

K bodu 30 (§ 23 ods. 1 písm. i))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 31 (§ 23 ods. 1, nové písm k))
	Na udelenie povolenia sa pre zakladateľa ustanovuje nová povinnosť preukázania, že nejde oosobu, na ktorú bola vyhlásená nútená správa, v likvidácii, konkurze, o osobu, na mejtok ktorej konkurz nebol vyhlásený pre nedostatok majetku, resp. o osobu v primeranom čase po skončení konkurzu alebo po vyrovnaní záväzkov viažucich sa na konkurz. V tejto súvislosti sa po legislatívno-technickej zmene upravilo označenie jednotlivých ustanovení o podmienkach na udelenie povolenia.

K bodu 32 (§ 23 ods. 1 písmeno  n)
	V súvislosti so zosúladením s právnou úpravou zákona č. 203/2011 o kolektívnom investovaní v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon. č. 203/2011 Z. z.“) sa dopĺňa povinnosť preukazovania odbornej spôsobilosti a dôveryhodnosti vrcholového manažmentu depozitára.

K bodu 33 (§ 23 ods. 1 pôvodné písm. n))
	Vypúšťa sa náležitosť žiadosti – informačný prospekt, ktorý po novom nahradia tzv. kľúčové informácie uvedené v § 66, ktoré nie sú licenčnou podmienkou.

K bodu 34 (§ 23 ods. 3 písm. d))
	Dopĺňa sa povinnosť v žiadosti o udelenie povolenia uvádzať aj vedúceho zamestnanca vykonávajúceho funkciu riadenia rizík v nadväznosti na novozavedený § 29a Funkcia riadenia rizík. Ide aj o zosúladenie s úpravou zákona č. 203/2011 Z. z. 

K bodu 35 (§ 23 ods. 3 písm. e) a f)
	Vypúšťa sa požiadavka na personálne predpoklady, nakoľko regulátor neskúma personálne predpoklady spoločnosti ako celku, rozhodujúce je personálne zloženie vrcholového manažmentu, požiadavky na ktorý už zákon na iných miestach stanovuje.
	Vypúšťa sa podmienka opisu technického vybavenia z dôvodu významovej duplicity s odsekom 1 písm. i) a vkladá sa podmienka oznámenia údajov o vrcholovom manažmente depozitára za účelom zosúladenia úpravy so zákonom č. 203/2011 Z. z. .

K bodu 36 (§ 23 ods. 3 písm. h))
Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so skôr zavedenou legislatívnou skratkou.

K bodu 37 (§ 23 ods. 4 uvádzaciaveta)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 38 (§ 23 ods. 4 písmeno c) a d))
	Dopĺňa sa povinnosť podložiť príslušnými dokladmi požiadavky pre osoby uvedené v odseku 3 písm. d) a vypúšťa sa duplicita povinnosti preukazovať vecné, organizačné a personálne predpoklady doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. V písmene d) ide o legislatívnotechnickú zmenu.

K bodu 39 (§ 23 ods. 4 písm. h)
	Dopĺňa sa povinnosť podložiť príslušnými dokladmi požiadavky pre osoby uvedené v odseku 3 písm. f) a z dôvodu legislatívno-technickej zmeny dochádza k vypusteniu slov „dávkový plán“.

K bodu 40 (§ 23 ods. 4 písmená j) a k))
	Z dôvodu legislatívno-technickej zmeny sa nahrádza informačný prospekt kľúčovými informáciami a dopĺňa sa povinnosť k žiadosti o povolenie priložiť obchodný plán vrátane organizačnej štruktúry z dôvodu zosúladenia úpravy so zákonom č. 203/2011 Z. z.. Podrobnosti o kľúčových informáciách sú navrhnuté v § 66.

K bodu 41 (§ 23 ods. 4 nové písm. l) a m))
	Dopĺňa sa povinnosť predkladať k žiadosti o povolenie vnútorné predpisy za účelom preukázania schopnosti zabezpečiť plnenie pravidiel obozretného podnikania a pravidiel činnosti pri správe fondov ako aj za účelom zosúladenia s úpravou zákona č. 203/2011 Z. z..

K bodu 42 a 43 (§ 23 ods. 9 a 10)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu odseku 9. V súvislosti so zavedením funkcie riadenia rizík v § 29a sa vypustil odkaz na odbornú spôsobilosť osôb definovanú zákonom č. 43/2004 Z. z, ktorý takúto funkciu nepozná a odborná spôsobilosť je v odseku 10 samostatne definovaná.

K bodu 44 (§ 23 ods. 11)
	V súvislosti so zavedením funkcie riadenia rizík v § 29a sa vypustil odkaz na dôveryhodnosť osôb definovanú zákonom č. 43/2004 Z. z, ktorý takúto funkciu nepozná a definuje sa samostatne pre potreby tohto zákona.

K bodu 45 (§ 23 ods. 14)
	Novým znením odseku 14 sa vypúšťa pôvodný text o pravidlách predkladania dokladov k žiadosti o povolenie z dôvodu duplicity tejto požiadavky s požiadavkami zákona č.747/2004Z. z. o dohľade nad finančným trhom a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 747/2004 Z. z.“). Zároveň v súvislosti s  povinnosťou preukazovať odbornú spôsobilosť a dôveryhodnosť členov predstavenstva, prokuristov a vedúcich zamestnancov depozitára a v súlade so zákonom č. 203/2011 Z. z. zákon odkazuje na ustanovenia osobitných predpisov.

K bodu 46 (§23 nový ods. 15)
	Ide o doplnenie odseku 11 tohto paragrafu vzhľadom na dôveryhodnosť fyzických osôb.

K bodu 48 (§ 24 ods. 2 nové písm. h))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s vypustením informačných prospektov.

K bodu 49 (§ 24 ods. 3 tretia veta)
	Ide o legislatívno-technické významové spresnenie a upustenie od schvaľovacieho procesu v prípade zmeny mena, prípadne bydliska fyzických osôb už schválených postupom udeľovania predchádzajúceho súhlasu. Na konci sa tiež vypúšťa ustanovenie o informačnom prospekte.

K bodu 50 (§ 24 ods. 8)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 51 (§ 25 ods. 1 písmeno c))
	Dochádza k zmene v čase, kedy povolenie stráca účinnosť. Predchádzajúca právna úprava stratu účinnosti stanovila na deň právoplatnosti rozhodnutia Národnej banky Slovenska, novou právnou úpravou účinnosť stráca až fyzickým dôjdením, t. j. vrátením povolenia Národnej banke Slovenska v rámci lehoty uloženej v rozhodnutí.

K bodu 52 (§ 25 ods. 4)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 53 (§26 ods. 1 písm. a))
	Touto úpravou dochádza k zvoľneniu podmienky pre udelenie predchádzajúceho súhlasu Národnej banky Slovenska tým, že pôvodne na nadobudnutie priameho aj nepriameho podielu na základnom imaní alebo hlasovacích právach doplnkovej dôchodkovej spoločnosti bol potrebný takýto súhlas, novou úpravou sa obmedzil na súhlas len na nadobudnutie priameho podielu. U akcionárov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa tiež posudzuje zmena v osobe akcionára, preto by išlo o duplicitu.

K bodu 54 (§26 ods. 1 písm. c))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu ako aj stanovenie výnimky z udeľovania predchádzajúceho súhlasu Národnou bankou Slovenska pri opakovanej voľbe uvedených osôb.

K bodom 55 a 56 (§ 26 ods. 1 vypustené písm. g) a novooznačené písm. h))
	Dochádza k vypusteniu podmienky udelenia predchádzajúceho súhlasu na zmenu stanov doplnkovej dôchodkovej spoločnosti z dôvodu, že v stanovách nie je zakotvený verejný záujem, ktorý by mal byť dozorovaný Národnou bankou Slovenska a predchádzajúceho súhlasu na zmenu dávkového plánu z dôvodu jeho celkového vypustenia z navrhovanej právnej úpravy.

K bodu 57 (§ 26 ods. 2, uvádzacia veta)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 58 (26 ods. 2 písm. d))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 59 až 63 (§ 26 ods. 2 písmeno f) až l))
	Nanovo sa definuje ustanovenie o predpokladoch, ktoré má spĺňať preberajúca doplnková dôchodková spoločnosť preberajúca správu fondov od inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti - vecné, personálne a organizačné predpoklady nahradilo výstižnejšie a širšie „platné povolenie“ ako aj povinnosť naplnenia všetkých predpokladov pre riadne zlúčenie výplatných fondov podľa § 51.
	Ďalšie zmeny v tomto paragrafe sú legislatívno-technického charakteru.

K bodu 64 až 70 (§ 26 ods. 4, uvádzacia veta)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 71 (§ 26 ods. 7)
	Ide o upustenie od povinnosti vyhotovovať notársku zápisnicu zo zasadnutia príslušného orgánu o skutočnostiach, ktoré boli obsahom rozhodnutia o predchádzajúcom súhlase Národnej banky Slovenska ak takúto formu nevyžaduje Obchodný zákonník (t. zn. konzistentnosť právnej úpravy). Ponecháva sa tak len povinnosť informovať Národnú banku Slovenska o vykonaných úkonoch, na ktoré bol udelený predchádzajúci súhlas.

K bodu 72 (§ 26 ods. 8)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 73 (§ 27 ods. 1 písm. e))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 74 (§ 28 ods. 1)
	Dopĺňa sa povinnosť upraviť v stanovách vzťahy jednotlivých osôb aj s vedúcimi zamestnancami vykonávajúcimi funkciu riadenia rizík v nadväznosti na novozavedený § 29a Funkcia riadenia rizík.

K bodu 75 (§ 28 ods. 4)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 76 (§ 28 ods. 5 až 7)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 77 (§ 28 ods. 8 písm. b))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 80 (§ 29a)
	Za účelom zabezpečenia povinností riadenia rizík a splnenia požiadaviek na postupy riadenia rizík podľa § 55 až 55d sa zavádza funkcia riadenia rizík, ktorej úlohy sú upravené obdobným spôsobom ako v zákone č. 203/2011 Z. z.. Doplnkovej dôchodkovej spoločnosti sa ustanovuje povinnosť zaviesť funkciu riadenia rizík najmä za účelom priebežného plnenia pravidiel obmedzenia a rozloženia rizika pri investovaní majetku v doplnkových dôchodkových fondoch. 
	Doplnkovým dôchodkovým spoločnostiam sa umožňuje istá pružnosť pri organizovaní činností spojených s riadením rizík.
Funkcia riadenia rizík musí byť vykonávaná nezávisle od funkcie riadenia investícií.

K bodu 81 (§ 31 ods. 3)
	Pre uchovávanie dokumentácie týkajúcej sa účastníkov a poberateľov dávok sa ustanovuje obdobie minimálne piatich rokov od zániku zmluvy aj z dôvodu jednoznačnosti potreby uchovávania účastníckych zmlúv.

K bodu 82 až 87 (§ 32)
	Hlavným zámerom ustanovení o konflikte záujmov je stanoviť povinnosť predchádzať konfliktom záujmov medzi doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami, medzi členmi ich štatutárnych orgánov, zamestnancami alebo osobami s nimi spojenými vzťahom kontroly a medzi účastníkmi a poberateľmi dávok.
	V § 32 ods. 1 sa špeciálne vymedzila povinnosť identifikovať a predchádzať konfliktu záujmov medzi doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a skupinou s úzkymi väzbami, do ktorej patrí. Dôvodom je veľká angažovanosť niektorých doplnkových dôchodkových spoločností voči vlastnej skupine a potreba špeciálnej pozornosti pre tieto prípady. Odseky 2 až 4 zapracúvajú nové požiadavky týkajúce sa konfliktu záujmov v súlade s tým, ako je táto problematika riešená v zákone č. 203/2011 Z. z., ktoré ustanovujú doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť predchádzať konfliktu záujmov medzi doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami, medzi členmi ich štatutárnych orgánov, zamestnancami alebo osobami s nimi spojenými vzťahom kontroly a medzi účastníkmi a poberateľmi dávok. Odsek 2 ustanovuje kritériá, z ktorých by mala pri identifikácií konfliktu záujmov vychádzať doplnková dôchodková spoločnosť. Ide najmä o potenciálnu finančnú motiváciu vedúcu k uprednostneniu vlastného záujmu pred záujmom účastníkov alebo poberateľov dávok alebo motivácia smerujúca k uprednostňovaniu jedného účastníka alebo poberateľa dávky na úkor iného, t.j. k nerovnakému zaobchádzaniu s účastníkmi a poberateľmi dávok. V ods. 5 písm. c) ide o formulačné zmeny vyplývajúce zo zmeny chápania obsahu pojmov týkajúcich sa podielových fondov kolektívneho investovania, zároveň sa upravuje možnosť nadobúdania cenných papierov právnických osôb, ktorým boli zverené niektoré činnosti.
	V ods. 7 sa nahrádza výnimka, ktorá dovoľovala uzatvárať obchody súvisiace s majetkom v dôchodkovom fonde s vybranými právnickými osobami, ak išlo o podielové fondy, výnimkou na všetky obchody, pri ktorých doplnková dôchodková spoločnosť zabezpečí a je schopná preukázať, že sú vykonané vo výhradnom záujme účastníkov a poberateľov dávok. Ide o postup, ktorý je podobný právnej úprave v zákone č. 203/2011 Z. z.., a to Pravidlá investovania - odsek 1 písm. a): „aktíva sa investujú v najlepšom záujme členov a poberateľov. V prípade možného konfliktu záujmov, inštitúcia alebo subjekt, ktorý spravuje portfólio, zabezpečí, že sa investícia urobí vo výhradnom záujme členov a poberateľov“. V ods. 8 sa dopĺňa zákonný rámec pre spôsob nakladania s majetkom na účte nepriradených platieb V ods. 11 sa odstraňuje nesúlad so základnou úpravou konfliktu záujmov v odseku 10. Vypustilo sa písm. c) a d) kvôli prakticky totožnému výkonu činností v rámci doplnkových dôchodkových spoločností, dôchodkových správcovských spoločností a správcovských spoločností.

K bodu 88 (§ 32a)
	Navrhovaný paragraf zapracúva nové požiadavky týkajúce sa konfliktu záujmov podobne, ako v zákone č. 203/2011 Z. z., ktoré ustanovujú doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť predchádzať konfliktom záujmov medzi doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami, medzi členmi ich štatutárnych orgánov, zamestnancami alebo osobami s nimi spojenými vzťahom kontroly a medzi účastníkmi a poberateľmi dávok. Z povahy niektorých finančných služieb vyplýva, že nie je možné vylúčiť vznik konfliktu záujmu. Samotný stret záujmov nemusí viesť k neposkytnutiu služby, ak je účastník alebo poberateľ dávky oboznámený s touto skutočnosťou a s povahou a zdrojmi konfliktu záujmov, a ak sú prijaté opatrenia na uprednostnenie záujmov účastníka alebo poberateľa dávky (ak ide o stret so záujmami doplnkovej dôchodkovej spoločnosti) alebo ak je zaistené rovnaké a spravodlivé zaobchádzanie so všetkými účastníkmi a poberateľmi dávok (v prípade, ak ide o stret záujmov účastníkov a poberateľov dávok).

K bodom 90-100 (§34, 34a, 34b, 34c, 34d)
	Podobne ako je tomu v zákone č. 203/2011 Z. z. sa ustanovujú pravidlá činnosti pri správe doplnkových dôchodkových fondov, ktorú vykonáva doplnková dôchodková spoločnosť samostatne, vo svojom mene a na účet účastníkov a poberateľov dávok. Za týmto účelom sa ustanovuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vykonávať rozhodnutia, zadávať pokyny v súvislosti s nakladaním s majetkom v doplnkovom dôchodkovom fonde iným osobám a spájať a alokovať obchodné pokyny v najlepšom záujme účastníkov a poberateľov dávok a v záujme ich ochrany pri zohľadnení hlavne ceny, nákladov, rýchlosti a pravdepodobnosti vykonania a vyrovnania obchodu, veľkosti a povahy pokynu, pričom povaha pokynu obsahuje aj jeho charakteristiku.
	V § 34 v odseku 2 sa vypustili písmená týkajúce sa systému riadenia rizík a konfliktu záujmov z dôvodu, že tieto časti sa upravujú v samostatných ustanoveniach na iných miestach v zákone.

K bodu 101 (§ 35 ods. 1 písm. b))
	Doplnková dôchodková spoločnosť už nebude mať nárok na odplatu za zhodnotenie majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde, takýto nárok bude mať len v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde.

K bodu 102 (§ 35 ods. 1 písm. d)
	V súvislosti s vypustením dávky odstupného sa vypúšťa aj súvisiaca odplata za odstupné, ktorá tak stráca opodstatnenie. 

K bodu 103 (§ 35, vypustený ods. 3)
	Osobitná povinnosť oboznamovať záujemcov o doplnkové dôchodkové sporenie s poplatkami a nákladmi sa zo zákona vypúšťa ako nadbytočná, pretože budú obsahom  kľúčových informácií, s ktorými musia byť záujemcovia pred uzatvorením účastníckej zmluvy oboznámení.

K bodu 104 (§ 35a ods. 1)
	Navrhuje sa zmena výšky odplát za správu doplnkového dôchodkového fondu, pričom maximálna percentuálna výška odplaty za správu príspevkového doplnkového dôchodkového fondu za jeden rok správy sa stanovuje na 1,20 % z priemernej ročnej čistej hodnoty majetku v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde a maximálna percentuálna výška odplaty za správu výplatného doplnkového dôchodkového fondu za jeden rok správy sa stanovuje na 0,60 % z priemernej ročnej čistej hodnoty majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde. Táto zmena je ďalej upravená v prechodnom ustanovení § 87o. Odplata za správu príspevkového doplnkového dôchodkového fondu klesá z 1,80 % v roku 2014 postupne o 0,10 % v každom roku až do dosiahnutia konečného stavu 1,20 % v roku 2020. Odplata za správu výplatného doplnkového dôchodkového fondu klesá z 0,90 % v roku 2014 postupne o 0,05 % v každom roku až do dosiahnutia konečného stavu 0,60 % v roku 2020.

K bodom 105 a 106 (§ 35b v nadpise a § 35b ods. 1)
	Doplnková dôchodková spoločnosť už nebude mať nárok na odplatu za zhodnotenie majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde, takýto nárok bude mať len v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde.

K bodom  107 a 108 (35c ods. 1 a ods. 2)
	Skracuje sa obdobie, v ktorom vzniká doplnkovej dôchodkovej spoločnosti nárok na odplatu za prestup ak účastník prestúpi do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a to z troch rokov na jeden rok. Touto zmenou sa sleduje posilnenie konkurenčného prostredia doplnkového dôchodkového sporenia a teda zvýšenie jeho atraktivity pre účastníka.

K bodu 109 (§35d)
	Obdobné ako §35 ods. 1 písm. d).

K bodom 110 až 113 (§ 37)
	Tento paragraf zapracúva nové požiadavky týkajúce sa zverenia výkonu činností spojených so správou doplnkových dôchodkových fondov podobne ako je k tejto problematike pristupované v zákone č. 203/2011 Z. z.. Doplnková dôchodková spoločnosť môže podľa zmluvy zveriť vykonávanie jednej alebo viacerých činností alebo funkcií uvedených v § 22 ods. 2 inej osobe, ktorá je oprávnená na výkon zverených činností. Stanovujú sa pravidlá, pri dodržaní ktorých je možné zveriť výkon činností spojených so správou doplnkových dôchodkových fondov. Výkon týchto činností sa však nesmie zveriť osobe, ktorej záujmy môžu byť v konflikte so záujmami doplnkovej dôchodkovej spoločnosti alebo záujmami účastníkov alebo poberateľov dávok. Ak doplnková dôchodková spoločnosť zverí niektorú z činností alebo funkcií inej osobe, je povinná doručiť Národnej banke Slovenska zmluvu o zverení činnosti, ako aj zmeny tejto zmluvy a tiež informovať Národnú banku Slovenska o skončení tejto zmluvy. Uzavretím zmluvy o zverení činnosti však nie je dotknutá zodpovednosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a depozitára za škody spôsobené účastníkom a poberateľom dávok pri správe majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. V odseku 1 pribudlo vymedzenie, ktorým právnickým osobám je možné zveriť riadenie investícií a v odseku 5 sa zakazuje zveriť činnosti v takom rozsahu, že nebude schopná kontrolovať a vyvodzovať zodpovednosť za výkon zverených činností, alebo nebude schopná prijímať rozhodnutia týkajúce sa výkonu odborných činností. V ustanovení na viacerých miestach nastali formulačné zmeny vyplývajúce z vytvorenia funkcie riadenia rizík. V odseku 6 sa stanovujú povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti pri uzatváraní, vedení a ukončovaní zmluvy o zverení činností.

K bodu 115 (§ 37b ods. 5)
	Ide o zavedenie legislatívnej skratky.

K bodu 116 (§ 39 ods. 1 a 5)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 117 (§ 39 ods. 3)
	Dochádza k vypusteniu tohto odseku z dôvodu duplicity s § 42 ods. 1.

K bodu 118 a 119 (§ 39 ods. 9 písm. a), § 40 ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 120 (§ 41 ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v dôsledku skoršej legislatívnej skratky (účet nepriradených platieb) zavedenej v § 13.

K bodu 121 (§ 42 ods. 1 tretia veta)
	Vypúšťa sa povinnosť preberajúcej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zverejňovať prechod správy fondov v periodickej tlači pre neefektívnosť a nízku adresnosť takejto formy informovania. Povinnosť informovať účastníkov a poberateľov dávok ostáva zachovaná (§ 65 ods. 1).

K bodu 122 (§ 43 ods. 2 a 3)
	Doplnková dôchodková spoločnosť nesmie vytvoriť iné doplnkové dôchodkové fondy ako tie, ktorých vytvorenie a správu Národná banka Slovenska povolila rozhodnutím o udelení povolenia alebo rozhodnutím o predchádzajúcom súhlase. 
Umožňuje sa zachovanie si statusu účastníka aj napriek tomu, že sa účastník stane poberateľom dávky a jeho zmluvný vzťah účastníka a možnosť naďalej si prispievať do fondov tým nezanikne. Rovnako sa zavádza povinnosť pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť umožniť účastníkovi sporiť vo viacerých doplnkových dôchodkových fondoch ak táto doplnková dôchodková spoločnosť spravuje viacero príspevkových doplnkových dôchodkových fondov.  

K bodu 123 (§ 43 ods. 4)
	Ide o legislatívnotechnické spresnenie, čo tvorí majetok vo fonde.

K bodu 124 (§ 47 ods. 5 a 6)
	Určenie presnej minimálnej čistej hodnoty majetku v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde je s ohľadom na rôzne aspekty z praxe neúčelné. Vzhľadom na to aj podmienku dosiahnutia minimálnej výšky majetku počas prvých dvanástich mesiacov odo dňa začatia vytvárania príspevkového doplnkového dôchodkového fondu možno považovať za neopodstatnenú.

K bodu 125 (§ 48 ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 126 (§ 48 odsek 4)
	Nová právna úprava zabezpečuje unifikáciu všetkých náležitostí, ktoré má štatút doplnkového dôchodkového fondu obsahovať a prenáša stanovenie tohto obsahu zo zákona na opatrenie, na vydanie ktorého zákon splnomocnil Národnú banku Slovenska po dohode s ministerstvom. Štatút je jedným z kľúčových dokumentov doplnkového dôchodkového fondu, navrhovaná zmena umožní podrobnejšie rozpracovanie náležitostí tohto dokumentu a väčšiu flexibilitu jeho obsahu vo vzťahu k legislatívnym zmenám v systéme doplnkového dôchodkového sporenia a potrebám trhu.

K bodu 127 (§ 48 ods. 6)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s novou právnou úpravou náležitostí štatútu podľa predkladaného znenia § 48 ods. 4 a zosúladenie pojmov s pojmami uvádzanými v smernici 2003/41/ES.

K bodu 128 (poznámka pod čiarou k odkazu 34)
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu.

K bodu129 (§ 50 ods. 4 prvá veta)
	Novou úpravou sa uvádza lehota pre informačnú povinnosť do súladu s okamihom zlúčenia príspevkových fondov.

K bodu 130 (§ 51 ods. 1 písm. b))
	Ide o spresnenie textu formou odkazu na konkrétne ustanovenie v zákone.

K bodu 131 (§ 51 ods. 2 prvá veta)
	Dôvetok sa vypúšťa z dôvodu duplicity s odsekom 5 tohto paragrafu.

K bodu 132 (§ 52 ods. 1 prvá veta)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu a významové spresnenie textu.

K bodu 133 (§ 52 ods. 3 a 4)
	Ide o precizovanie právnej úpravy pre prípad zrušenia doplnkového dôchodkového sporenia, ktoré vychádza z praxe – zrušeného doplnkového dôchodkového fondu AEGON, d.d.s., a.s.

K bodom 134(§ 52 ods. 5)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu a významové spresnenie textu.

K bodu 135 (§ 53 až 53e))
K § 53
	Ustanovenie vo všeobecnosti definuje  základné princípy ako má doplnková dôchodková spoločnosť postupovať a správať sa pri investovaní majetku v doplnkovom fonde, do akých druhov aktív je možné investovať majetok v doplnkovom dôchodkovou fonde a za akých podmienok a takisto definuje, ako doplnková dôchodková spoločnosť nesmie postupovať pri investovaní majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde.
	V súlade s princípmi prudentnej regulácie odseky 1 až 5 ustanovujú povinnosť postupovať pri investovaní majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde so zásadou obozretného podnikania, v najlepšom záujme účastníkov a poberateľov dávok (v prípade konfliktu záujmov vo výhradnom záujme účastníkov a poberateľov dávok), investovať majetok prevažne do aktív prijatých na obchodovanie na regulovanom trhu (aktíva, ktoré nie sú obchodované na regulovanom trhu musia byť na obozretnej úrovni a musia sa pri nich osobitne posúdiť všetky riziká, pričom treba osobitne dbať najmä na to, aby bolo možné vykonať správne ocenenie tohto aktíva, a aby bola zachovaná určitá úroveň likvidity spojená s týmto aktívom). Zavádza sa povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti stanoviť si vnútorné limity pre riziká spojené s investovaním, ako aj povinnosť sledovať tieto riziká a prípadne prijať kroky pri prekročení stanovených limitov. . Limity uvedené v § 53b až 53f sú hraničné limity, ktoré doplnková dôchodková spoločnosť nesmie prekročiť pri riadení investícií v doplnkových dôchodkových fondoch, avšak si môže stanoviť vnútorné prísnejšie limity. Tieto vnútorné limity v prípade jednotlivých emitentov cenných papierov majú byť stanovené na základe individuálneho posúdenia týchto emitentov. Majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde sa musí rozložiť tak, aby sa vyhlo nadmernej koncentrácii voči jednotlivým aktívam, emitentom alebo skupine osôb, a to priamo alebo nepriamo. Podľa odseku 5 nesmie doplnková dôchodková spoločnosť vedome a zámerne obchádzať pravidlá a limity na rozloženie rizika, najmä prostredníctvom investovania do podielových listov a obdobných cenných papierov. Zodpovedné osoby za riadenie investícií majú mať primerané znalosti a vedomosti o aktívach, do ktorých investujú majetok v doplnkovom dôchodkovom fonde. Za vedomé a zámerné obchádzanie limitov na obmedzenie a rozloženia rizika sa považuje predovšetkým také správanie doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, keď okrem plného alebo čiastočného využitia limitov pre priame investovanie do vkladov a finančných nástrojov osoby, ktorá patrí do rovnakej skupiny ako doplnková dôchodková spoločnosť, zároveň investuje aj do podielových listov podielových fondov spravovaných správcovskou spoločnosťou, ktorá patrí do rovnakej skupiny ako doplnková dôchodková spoločnosť, ktoré investujú do vkladov a finančných nástrojov emitovaných osobou v rámci tejto skupiny alebo do iných finančných nástrojov, ktorých podkladom sú vklady, finančné nástroje alebo produkty osoby v rámci tejto skupiny a súčet týchto priamych a nepriamych investícií prekročí stanovené limity na obmedzenie a rozloženie rizika. Ustanovenie odseku 5 nezakladá pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť povinnosť poznať v každom okamihu presné zloženie podielového fondu, resp. podkladových aktív, do ktorých investuje nepriamo, najmä ak správca tohto podielového fondu nepatrí do rovnakej skupiny ako doplnková dôchodková spoločnosť. Odseky 6 až 8 sú prebraté zo súčasnej právnej úpravy. V odsekoch 9 a 10 sa oproti súčasnej právnej úpravy podrobnejšie špecifikuje, čo sa rozumie nekrytým predajom, definuje sa  predaj nakrátko a vymedzuje sa, čo sa za predaj nakrátko nepovažuje, pričom podľa písmena c) sa do predaja nakrátko nezahrňuje uzavretie zmluvy o futures alebo obdobnej derivátovej zmluvy, pri ktorej je dohodnuté predať cenné papiere za dohodnutú cenu k dátumu v budúcnosti bez fyzickej dodávky cenného papiera a uskutoční sa len finančné vyrovnanie oproti aktuálnej trhovej cene predávaného cenného papiera. V odseku 11 sa ustanovuje možnosť pre Národnú banku Slovenska požadovať hodnoverné preukázanie splnenia povinností podľa tohto paragrafu. V odseku 12 sa ustanovuje možnosť pre Národnú banku Slovenska vydať opatrenie, ktorým ustanoví podrobnosti o spôsobe plnenia povinností podľa tohto paragrafu a spôsoby preukázania ich splnenia.

K § 53a
	Z dôvodu sprehľadnenia a zjednodušenia ustanovení týkajúcich sa investovania majetku v doplnkových dôchodkových fondoch sa v odsekoch 1 a 2 nanovo definujú nástroje, do ktorých je možné majetok investovať, pričom sa zavádza možnosť investovania do nových tried aktív (komoditné deriváty). V odseku 3 ide o formulačné zmeny vyplývajúce zo zmeny chápania obsahu pojmov týkajúcich sa podielových fondov kolektívneho investovania. V odseku 4 ide o legislatívnotechnickú úpravu z dôvodu prečíslovania ustanovení ako aj doplnenie odkazu na novozavedené umožnenie používania postupov a nástrojov na účely efektívneho riadenia investícií majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde (§ 53g). V odseku 5 ide oproti pôvodnej úprave iba o formulačnú úpravu textu. V odseku 6 sa podľa novej úpravy neumožňuje vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde investovať majetok do dlhopisov, dlhových cenných papierov a nástrojov peňažného trhu, ktoré nie sú prijaté na obchodovanie na regulovanom trhu. V tomto odseku tiež dochádza k formulačným zmenám vyplývajúcim zo zmeny chápania obsahu pojmov týkajúcich sa podielových fondov kolektívneho investovania.
	V odseku 7 sa podľa novej úpravy umožňuje, aby časť majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde nebola zabezpečená voči menovému riziku (otvorená devízová pozícia). Dôvodom je ťažko dosiahnuteľné úplné zabezpečenie voči tomuto riziku. Uvedené znamená, že len 5% hodnoty aktív môže byť s otvorenou devízovou pozíciou, zvyšok nesmie niesť žiadne menové riziko (predpokladá sa zabezpečenie najmä lineárnymi FX forwardami, futures a swapmi), pričom denominačnou menou doplnkového dôchodkového fondu je euro. V odseku 8 dochádza k zmene, podľa ktorej môže byť majetok doplnkového dôchodkového fondu investovaný do podielových fondov, ktoré obsahujú akcie depozitára.

K § 53b
	Z dôvodu zjednodušenia a sprehľadnenia ustanovení týkajúcich sa investovania v doplnkových dôchodkových fondoch sa pristúpilo k formulačným a vecným zmenám a k prehodnoteniu jednotlivých investičných limitov. V odseku 1 sa vypúšťa možnosť investovať až 10 % hodnoty majetku doplnkového dôchodkového fondu do cenných papierov a nástrojov peňažného trhu vydaných zamestnávateľom alebo skupiny s úzkymi väzbami so zamestnávateľom, ktorý s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou uzatvoril zamestnávateľskú zmluvu, pretože tento limit vyplýva z iných ustanovení. V odseku 2 sa stanovuje limit na investície doplnkových dôchodkových fondov, ktoré spravuje tá istá doplnková dôchodková spoločnosť, do jednej emisie, aby buď celá emisia alebo významná časť nebola vlastnená jedným doplnkovým dôchodkovým fondom alebo dôchodkovými fondmi, ktoré spravuje tá istá doplnková dôchodková spoločnosť, a aby bola zabezpečená aspoň určitá miera jej likvidity a transparentnosť jej trhovej ceny. Zároveň sa spresňujú subjekty, na ktoré sa nevzťahuje maximálny limit jednej emisie prípustných cenných papierov. V odseku 5 sa stanovuje celková hodnota prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu neprijatých na obchodovanie na regulovanom trhu. V odseku 6 sa oproti súčasnej úprave nemení limit hodnoty prevoditeľných cenných papierov a nástrojov peňažného trhu vydaných alebo zaručených členským štátom alebo vybranými inštitúciami. vypúšťajú sa však z tejto skupiny nečlenské štáty a orgány územnej samosprávy, s ktorými je spojená spravidla iná miera kreditného rizika. V odseku 4 sa zvyšuje limit hodnoty hypotekárnych záložných listov vydaných jednou bankou a dlhových cenných papierov vydaných jednou zahraničnou bankou so sídlom v členskom štáte alebo v nečlenskom štáte, ktorých menovitá hodnota vrátane výnosov je krytá pohľadávkami tejto banky z hypotekárnych úverov z 15% na 25 % hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde z dôvodu poskytovania vyššej ochrany investorom, nakoľko menovitá hodnota týchto cenných papierov vrátane výnosov  z nich je krytá pohľadávkami tejto banky z hypotekárnych úverov. Súčtový limit podľa ods. 8 zostáva na nezmenenej úrovni 35 %. V odseku 7 ide o formulačnú úpravu textu. V odsekoch  8, 9 a 11 sa prehodnotili resp. znížili maximálne investičné limity na vybrané druhy aktív z dôvodu zvýšenia miery diverzifikácie majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. V odseku 13 sa stanovuje maximálny limit na aktíva denominované v inej mene ako euro, ktoré  nie sú úplne zabezpečené voči menovému riziku (otvorená devízová pozícia), pričom sa v odseku 14 zavádza možnosť mať v doplnkovom dôchodkovom fonde otvorenú devízovú pozíciu až do 60 % čistej hodnoty majetku vo fonde, ale len ak ide o zámernú investičnú politiku, ktorej cieľom je zámerne vytvárať výnosy zo zmien výmenných kurzov. Takáto investičná politika musí byť preukázateľne podopretá pravidlami riadenia rizík v doplnkovom dôchodkovom fonde. V odseku 15 sa ustanovuje Národnej banke Slovenska možnosť vydať opatrenie, ak by vnikli praktické aplikačné otázky, v ktorom sa spresní čo sa rozumie úplným zabezpečením devízovej pozície vo vzťahu k majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. 

K § 53c
	Ide o pôvodné ustanovenia zákona presunuté z dôvodu sprehľadnenia a zjednodušenia zákona. Ide o pôvodný § 53e ods. 1 písm. b) a § 53e ods. 6 a 7, pričom v pôvodnom odseku 7 bolo slovo pohľadávky nahradené slovom majetok, pretože je to širší pojem a oceňovať sa musí celý majetok, nie len pohľadávky. 

K § 53d
	Z dôvodu ochrany majetku účastníkov a poberateľov dávok pre prípad nepredvídateľných udalostí v prípade vkladov v bankách na obdobie dlhšie ako 12 mesiacov musí mať doplnková dôchodková spoločnosť možnosť okamžite vypovedať zmluvu o vkladovom účte. Z dôvodu ochrany majetku účastníkov a poberateľov dávok pri investovaní do podielových fondov zahraničného subjektu kolektívneho investovania musí doplnková dôchodková spoločnosť overiť, či je tento subjekt otvorený a má udelené povolenie na činnosť, či podlieha dohľadu, či je zabezpečená dostatočná úroveň ochrany majiteľov cenných papierov (resp. účastníkov a poberateľov dávok) a či pravidelne zverejňuje správy o hospodárení.

K § 53e
	Pri investovaní do podielových fondov sa neumožňuje platiť z majetku doplnkového dôchodkového fondu poplatky spojené s vydaním alebo vyplatením týchto podielových listov, ak tieto fondy spravuje správcovská spoločnosť, s ktorou doplnková dôchodková spoločnosť tvorí skupinu s úzkymi väzbami. Ak však doplnková dôchodková spoločnosť chce zahrnúť takéto podielové listy do majetku doplnkového dôchodkového fondu, uvedené poplatky musí uhradiť zo svojho vlastného majetku.
	Maximálna výška poplatku za správu pri investovaní do podielových fondov musí byť uvedená v štatúte doplnkového dôchodkového fondu, aby sa tak zabezpečila informovanosť účastníkov a poberateľov dávok. Celkovú výšku uvedených poplatkov musí doplnková dôchodková spoločnosť uviesť v ročnej správe o hospodárení s majetkom v doplnkovom dôchodkovom fonde.

K bodu 136 (§ 53f a 53g)
K § 53f
	Z dôvodu sprehľadnenia a zjednodušenia ustanovení týkajúcich sa investovania majetku v doplnkových dôchodkových fondoch boli presunuté časti upravujúce pravidlá pri využívaní derivátov. V súvislosti so zavedením nového druhu aktív – komoditných derivátov sa stanovuje maximálny limit na ich použitie. Takisto sa stanovujú pravidlá využívania derivátov uzatváraných mimo regulovaného trhu so zámerom zachovať bezpečnosť investícií účastníkov a poberateľov dávok.

K § 53g
	Pri správe doplnkového dôchodkového fondu sa umožňuje využívať postupy a nástroje vzťahujúce sa na prevoditeľné cenné papiere a nástroje peňažného trhu, a to len na účel efektívneho riadenia investícií, pričom ak sa na tento účel využívajú deriváty, doplnková dôchodková spoločnosť musí dbať na ochranu účastníkov a poberateľov dávok (požiadavky na protistranu, fungujúci systém riadenia rizík) a musí byť schopná zabezpečiť splnenie všetkých svojich záväzkov vyplývajúcich z vyplácania dávok. Kritériá a podrobnosti uvedených postupov a nástrojov ustanoví Národná banka Slovenska opatrením.

K bodu 137 (§ 54 a 55)
K § 54
	Ide o pôvodné ustanovenie zákona presunuté z dôvodu sprehľadnenia a zjednodušenia zákona. Ide o pôvodný § 55.

K § 55
	Zákon ukladá doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť pri správe majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde používať také postupy riadenia rizík, ktoré umožňujú priebežné sledovanie miery rizika pozícií a jeho vplyv na celkové riziko spojené s investovaním majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde a používať postupy pre presné a objektívne ohodnotenie derivátov uzatvorených mimo regulovaného trhu. 
	Obdobne ako k tejto problematike pristupuje zákon č. 203/2011 Z. z., je doplnková dôchodková spoločnosť v rámci politiky riadenia rizík povinná prijať také postupy, ktoré sú nevyhnutné na to, aby mohla pre každý doplnkový dôchodkový fond, ktorý spravuje, posúdiť vystavenie sa doplnkového dôchodkového fondu voči trhovému riziku, kreditnému riziku a riziku protistrany, operačnému riziku, ako aj ostatným významným rizikám. Doplnková dôchodková spoločnosť má povinnosť pravidelne posudzovať primeranosť a účinnosť svojej politiky riadenia rizík a oznámiť Národnej banke Slovenska každú podstatnú zmenu v systéme riadenia rizík.
	Podobne, ako sa k tejto problematike pristupuje v zákone č. 203/2011 Z. z., sa v novele zákona o doplnkovom dôchodkovom sporení ustanovuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti prijať také postupy, nástroje a opatrenia v rámci merania a riadenia rizík, aby boli primerané a účinné vzhľadom na povahu, rozsah a zložitosť činnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a doplnkových dôchodkových fondov, ktoré spravuje.

K bodu 138 (§ 55a až 55e)
K § 55a
	Výpočet celkového rizika, ktorému je vystavený doplnkový dôchodkový fond je riešený podobne ako je tomu v zákone č. 203/2011 Z. z.. V súvislosti s výpočtom celkového rizika je doplnková dôchodková spoločnosť povinná vypočítavať celkové riziko ako dodatočné riziko a pákový efekt a trhové riziko majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde. Celkové riziko je doplnková dôchodková spoločnosť povinná vypočítavať minimálne raz za pracovný deň.
Hodnota rizika vyplývajúca z používania derivátov nesmie v rámci ochrany účastníkov presiahnuť čistú hodnotu doplnkového dôchodkového fondu a v prípade komoditných derivátov nesmie hodnota ich rizika presiahnuť 20 % čistej hodnoty majetku doplnkového dôchodkového fondu.

K § 55b
	Pri výpočte celkového rizika záväzkovým prístupom je doplnková dôchodková spoločnosť povinná podobne, ako je táto povinnosť upravená v zákone č. 203/2011 Z. z., každú pozíciu v deriváte konvertovať na trhovú hodnotu ekvivalentnej pozície v podkladovom nástroji tohto derivátu alebo použiť alternatívny prístup, ktorý je určený Národnou bankou Slovenska.

K § 55c
	Ustanovením sa zabezpečuje rovnaký prístup ku všetkým pozíciám v majetku pri výpočte celkového rizika doplnkového dôchodkového fondu, ak sa použije prístup hodnoty v riziku, zároveň sa určuje jej maximálny limit a povoľuje sa počítať celkové riziko metódou relatívnej alebo absolútnej hodnoty v riziku. Všetky rozhodnutia a zdôvodnenia doplnkovej dôchodkovej spoločnosti o používaní zvolenej metódy musia byť riadne zdokumentované z dôvodu transparentnosti. Z dôvodu zvýšenej ochrany účastníkov a poberateľov dávok sa zvolená metóda musí používať nepretržite.

K § 55d
	Obdobne ako v zákone č. 203/2011 Z. z., sa stanovuje povinnosť doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, aby zabezpečila, že riziko protistrany vyplývajúce z finančných derivátov uzatváraných mimo regulovaného trhu nepresiahne limity obmedzenia a rozloženia rizika podľa § 53b. Pri výpočte rizika protistrany je doplnková dôchodková spoločnosť povinná použiť kladné trhové ocenenie derivátu uzatvoreného mimo regulovaného trhu s príslušnou protistranou.

K § 55e
	Podobne, ako je tomu v zákone č. 203/2011 Z. z., sa ukladajú povinnosti v prípade oceňovania derivátov uzatvorených mimo regulovaného trhu.

K bodom  139 a 140 (§ 56 ods. 1 a 56a ods. 9))
	Majetok na účte nepriradených platieb sa do tohto paragrafu včleňuje z dôvodu zavedenia zmeny v spôsobe platenia príspevkov na účet nepriradených platieb a z dôvodu, že tento majetok, rovnako ako všetok majetok zverený depozitárovi nie je jeho majetkom, je ním len spravovaný.

K bodu 141 (§ 56b ods. 1)
	Obdobne sa použije zdôvodnenie v predchádzajúcom bode.

K bodu 142 (§ 56b ods. 3)
	Vypúšťa sa možnosť depozitára viesť účet nepriradených platieb a nahrádza sa takouto povinnosťou v súvislosti s odsekom 1.

K bodu 143 (§ 56b ods. 11)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so zavedením povinného účtu nepriradených platieb.

K bodu 144 (§ 56c ods. 5)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti so zavedením povinného účtu nepriradených platieb.

K bodu 145 (§ 56e)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu.

K bodu 147 (§ 57 odseky 2 až 5)
	V záujme väčšej flexibility systému doplnkového dôchodkového sporenia sa upúšťa od požiadavky, ktorá zaväzuje účastníka platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie. Zákon umožňuje zamestnávateľovi, aby si v zamestnávateľskej zmluve dohodol, či platbu svojich príspevkov za zamestnancov podmieni takýmto záväzkom. Záleží teda na vnútornej politike zamestnávateľa, či poskytne túto formu sporenia aj bez finančnej účasti zamestnanca. Uvedená zmena posilní „zamestnávateľský“ charakter doplnkového dôchodkového sporenia, umožní zamestnávateľom poskytovať tento benefit pre svojich zamestnancov celoplošne a môže podporiť vnímanie tejto formy zabezpečenia sa v starobe ako dôchodkového produktu aj zamestnancami.
	V zákone sa upravujú náležitosti, ktoré musí účastnícka zmluva obsahovať a to aj v nadväznosti na vypustenie právnej úpravy dávkového plánu, ktorý bol súčasťou účastníckej zmluvy. Zákon prenáša niektoré náležitosti, ktoré dávkový plán obsahoval a vymedzuje ich v účastníckej zmluve.
	Zmeny v ustanovení § 57 ods. 2, ktoré nepodmieňovalo platbu príspevkov zamestnávateľa povinnosťou účastníka platiť si príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie, reflektuje aj nová právna úprava § 57 ods. 3 písm. c) a následné upustenie od požiadavky uvádzať v účastníckej zmluve výšku príspevku, lehotu splatnosti príspevku a spôsob jeho platenia.
	V porovnaní so súčasnou právnou úpravou zákon ďalej, z dôvodu lepšej ochrany a informovanosti účastníka, zaväzuje doplnkovú dôchodkovú spoločnosť oboznámiť každého záujemcu o doplnkové dôchodkové sporenie aj s kľúčovými informáciami.
V odseku 5 sa legislatívno-technicky upravujú taxatívne dôvody zániku účastníckej zmluvy a v písmene f) sa dopĺňa možnosť odstúpenia od zmluvy uzatvorenej na diaľku upravenej zákonom č. 244/2005 Z. z. o ochrane spotrebiteľa pri finančných službách na diaľku. V písmenách g) a h) sa dopĺňajú ďalšie dôvody zániku zmluvy v prípade existencie „nulových“ účtov z dôvodu odstránenia nadbytočnej administrácie.

K bodu 148 (§ 57 nové odseky 6 a 7)
	Zákon vymedzuje výnimky z dôvodov pre zánik účastníckej zmluvy pre zamestnancov, ktorí vykonávajú tzv. rizikové práce. Navrhovaná právna úprava rieši napr. situáciu, ak zamestnanec požiada o dávku, ktorá sa mu vyplatí, resp. pravidelne vypláca a účastnícka zmluva by mu podľa § 57 ods. 5 zanikla, z čoho by mu na základe legislatívnych zmien v § 5 ods. 2 zároveň vyplývala povinnosť si uzatvoriť novú zmluvu. V nadväznosti na túto skutočnosť zákon stanovuje, že vyplatením dávky účastnícka zmluva nezaniká a určuje aj ďalšie dôvody, ktoré zánik zmluvy pre zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce neumožňujú. Dôvodom navrhovanej úpravy je aj snaha zákonodarcu podporiť orientáciu systému na klienta a celkovo systém pre účastníkov zjednodušiť.
	Z dôvodu ochrany záujmov účastníkov doplnkového dôchodkového sporenia sa navrhuje zakotviť, že účastnícka zmluva nesmie podmieňovať práva účastníka ani povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti skutočnosťami, ktoré sťažujú alebo znemožňujú uplatňovanie práv účastníka priznaných týmto zákonom a inými všeobecne záväznými právnymi predpismi. Cieľom je predísť situáciám, aby účastnícke zmluvy obsahovali podmienky, ktoré síce nie sú v rozpore so zákonom, ale reálne sťažujú účastníkom výkon ich práv. Pôvodne sa táto legislatívna úprava vzťahovala na dávkový plán.

K bodu 149 (§ 58 ods. 1)
	Upravuje sa základné vymedzenie zmluvného vzťahu medzi zamestnávateľom a doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou. Zamestnávateľ je povinný na základe podmienok uvedených v zamestnávateľskej zmluve platiť príspevky za svojich zamestnancov, ktorí sú účastníkmi. 

K bodu 150 (§ 58 nový ods. 2)
	V záujme väčšej flexibility vo vzťahu k účastníkovi sa upúšťa od požiadavky uzatvoriť účastnícku zmluvu s tou istou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, s ktorou má uzatvorenú zamestnávateľskú zmluvu jeho zamestnávateľ. Naopak, zamestnávateľ sa zaväzuje uzavrieť zamestnávateľskú zmluvu s doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou, ktorú si zvolil účastník. Účastník by mal mať právo ovplyvniť výšku svojich budúcich úspor ako aj výšku nákladov a poplatkov, ktoré bude zdieľať, výberom doplnkovej dôchodkovej spoločnosti na základe vlastného uváženia a osobných preferencií. Cieľom navrhovanej úpravy je zároveň zatraktívniť sporenie v III. dôchodkovom pilieri pre účastníkov a podporiť orientáciu systému na klienta, keďže primárnym cieľom účastníka je čo najlepšie zhodnotiť svoje úspory.
	Zákon vymedzuje povinnosť zamestnávateľa platiť príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie za zamestnancov, ktorí majú uzatvorenú viac ako jednu účastnícku zmluvu, a to len raz a  na účet nepriradených platieb pre účastnícku zmluvu, ktorú si jeho zamestnanec zvolil. Táto povinnosť bola pôvodne zakotvená v § 58 ods. 1. 

K bodu 151 (§ 58 ods. 3 vypustené písm. e))
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu v súvislosti s vypustením právnej úpravy prerušenia sporenia.

K bodu 152 (k bývalému § 60)
	Navrhuje sa zrušenie dávkových plánov. Táto zmena sa premieta do viacerých ustanovení novely.
	Dávkové plány boli súčasťou účastníckej zmluvy; podmienky, ktoré boli v pláne dohodnuté, boli záväzné pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť aj účastníka a boli platné počas celého obdobia zmluvného vzťahu a to bez flexibilnej možnosti reflektovať legislatívne zmeny v systéme doplnkového dôchodkového sporenia. Dávkové plány sa v minulosti neodchyľovali od zákona. V súčasnosti po viacerých novelizáciách a vytvorení nových dávkových plánov už značne zneprehľadňujú systém doplnkového dôchodkového sporenia a vznikajú tým vyššie administratívne náklady.

K bodu 153 (§61 ods. 1)
	Navrhuje sa, aby účastník, ak sporí vo viacerých doplnkových dôchodkových fondoch, mal vedený na jednu účastnícku zmluvu iba jeden osobný účet. V prípade, že je účastník aj poberateľom dávky a bude mať uzatvorenú jednu účastnícku zmluvu, budú mu vedené dva osobné účty, jeden ako osobný účet účastníka a druhý ako osobný účet poberateľa dávky.

K bodu 154 (§ 61 ods. 2 písm. c))
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu v súvislosti s možnosťou platenia príspevkov účastníkom.

K bodu 155 (§ 61 ods. 2 písm. d) a e))
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu.

K bodu 156 (§ 61 ods. 3 uvádzacia veta)
	Spôsob vedenia zápisov na osobnom účte účastníka sa spresňuje na členenie zápisov osobitne podľa fondov pre prípad, ak účastník súčasne sporí vo viacerých fondoch.

K bodu 157 (§ 61 ods. 5)
	Z povinnosti zasielania ročného výpisu z osobného účtu účastníka sa vypúšťa povinnosť zasielať tento výpis poberateľovi dávky.

K bodu 158 (§ 61 ods. 6)
	Návrh tohto ustanovenia vyplýva z požiadaviek aplikačnej praxe a dáva účastníkovi možnosť sa s dôchodkovou doplnkovou spoločnosťou dohodnúť na forme zasielania výpisu z osobného účtu účastníka, napr. uprednostniť elektronickú formu pred písomnou.

K bodu 159 (§ 61 ods. 7 a 8)
	Nová právna úprava zabezpečuje unifikáciu všetkých náležitostí, ktoré má výpis z osobného účtu účastníka obsahovať a prenáša stanovenie jeho obsahu zo zákona na opatrenie, ktoré vydá ministerstvo po dohode s Národnou bankou Slovenska a zverejní v Zbierke zákonov. Navrhovaná zmena umožní podrobnejšiu úpravu náležitostí výpisu z osobného účtu účastníka a zároveň väčšiu flexibilitu jeho obsahu vo vzťahu k legislatívnym zmenám v systéme doplnkového dôchodkového sporenia.
	V nadväznosti na potreby praxe a s cieľom zlepšiť prístup k informáciám sa návrhom zákona ukladá dôchodkovej doplnkovej spoločnosti povinnosť zabezpečiť pre každého účastníka a poberateľa dávky pasívny elektronický prístup k jeho osobnému účtu. 

K bodu 160 (§ 61 vypustený ods. 9)
	Vypúšťa sa povinnosť informovať o výške nákladov a poplatkov, táto povinnosť bude zverejňovaná na webovom sídle.

K bodu 161 (§ 62 ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s platením príspevkov na účet nepriradených platieb a definovanie dňa identifikácie platby. Zároveň sa upravuje subjekt, ktorému prináležia prípadné výnosy plynúce zo zhodnotenia finančných prostriedkov zaslaných na účet nepriradených platieb za obdobie počas ktorého boli tieto finančné prostriedky držané na tomto účte.

K bodu 162 (§ 63 ods. 1)
	Doterajšia možnosť sporenia vo viacerých fondoch sa dopĺňa o možnosť účastníka rozložiť si doteraz nasporený majetok do viacerých príspevkových fondov.

K bodom  163 a 164 (§63 ods. 3 a 4)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 165 (§ 63 nový ods. 5)
	Ide o popis techniky zosúladenia zmeny v rozložení majetku v prípade tohto novozavedeného inštitútu.

K bodu 166 (§64 ods. 3)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s platením príspevkov na účet nepriradených platieb.

K bodu 167 (§ 65 ods. 1)
	Ustanovenia o informačnej povinnosti voči verejnosti upravujú povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti zverejňovať zákonom stanovené údaje na webovom sídle doplnkovej dôchodkovej spoločnosti. Pojem „internetová stránka“ sa nahrádza pojmom „webové sídlo“ v súlade so zmenou zákona č. 275/2006 Z. z. o informačných systémoch verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
	V zákone sa ďalej upravujú všetky náležitosti, ktoré musí doplnková dôchodková spoločnosť na svojom webovom sídle zverejňovať. Z dôvodu zvýšenia informovanosti účastníka a poberateľa dávky, vzniká doplnkovej dôchodkovej spoločnosti povinnosť zverejniť na svojom webovom sídle údaj o čistej hodnote majetku v každom doplnkovom dôchodkovom fonde a údaj o aktuálnej hodnote doplnkovej dôchodkovej jednotky za predchádzajúci pracovný deň. Ustanovenie tak nahrádza požiadavku zverejňovať tieto informácie najmenej raz za sedem dní v periodickej tlači. Novou povinnosťou je zverejňovanie historického vývoja hodnoty doplnkovej dôchodkovej jednotky a čistej hodnoty majetku spolu s ich grafickým zobrazením a kľúčových informácií, ktoré nahradili informačné prospekty..
	V navrhovanom ustanovení § 65 ods. 1 sa v porovnaní s platným znením z dôvodu nadbytočnosti vypúšťa povinnosť zverejňovať spolu s ročnou a polročnou správou aj správu o výkone hlasovacích práv spojených s cennými papiermi v majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde.
	Zákon ukladá doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, ktorá je právnym nástupcom po zlúčení s inou doplnkovou dôchodkovou spoločnosťou a doplnkovej dôchodkovej spoločnosti, na ktorú prešla správa doplnkových dôchodkových fondov, informačnú povinnosť voči účastníkom a poberateľom dávky. V porovnaní s platnou právnou úpravou sa z dôvodu nízkej adresnosti vo vzťahu k účastníkovi a poberateľovi dávky upúšťa od požiadavky zverejňovať tieto informácie v periodickej tlači.

K bodu 168 (§ 65 vypustené odseky 2 až 5)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zmenou právnej úpravy informačných povinností voči verejnosti v nových ustanoveniach § 65 ods. 1 až 3 a následným prečíslovaním paragrafov.

K bodu 169 (§ 65 nový ods. 2)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zmenou terminológie, ktorou sa pojem „internetová stránka“ nahrádza pojmom „webové sídlo“.

K bodu 170 (§ 65 ods. 3)
	Dôchodková doplnková spoločnosť je povinná údaje na webovom sídle aktualizovať najmenej raz za mesiac s výnimkou tých údajov, ktoré má povinnosť aktualizovať každý deň v nadväznosti na navrhovanú právnu úpravu § 65 ods. 1. Zákon ďalej upravuje povinnosti dôchodkovej doplnkovej spoločnosti v súvislosti so zverejňovaním mesačných správ a histórie ich aktualizácie.

K bodu 171 (§65 nový ods. 4)
	Toto ustanovenie zohľadňuje požiadavky vyplývajúce z aplikačnej praxe a jeho zámerom je zlepšiť informovanosť účastníkov a poberateľov dávok. Rovnako sa ustanovuje výnimka z neobmedzeného prístupu k informáciám z technických príčin.

K bodu 172 (§ 65 ods. 5)
	Dochádza k zosúladeniu lehôt na zverejňovanie ročných správ účastníkom a ich predkladania Národnej banke Slovenska.

K bodu 173 (§ 65 pôvodné ods. 9 a 10)
	Vypúšťa sa povinnosť predkladať skrátený prehľad výsledkov hospodárenia za posledné tri roky, pretože tieto informácie patria k povinne zverejňovaným údajom na webovom sídle. Ďalej Ide o legislatívno-technickú zmenu súvisiacu s prečíslovaním odsekov. 

K bodu 174 (§ 65 nové ods. 6 až 8)
	Ročná správa a polročná správa musia obsahovať informácie, ktoré sú nevyhnutné na vytvorenie správneho úsudku o vývoji hospodárenia s majetkom vo fonde a o jeho výsledkoch. Na rozdiel od doterajšej právnej úpravy nebude kritériá týkajúce sa obsahu, formy, členenia a ďalších náležitostí mesačných a polročných správ, určovať zákon, ale budú zakotvené v opatrení Národnej banky Slovenska uverejnenom v Zbierke zákonov SR. Stanovenie týchto pravidiel v opatrení umožní podrobnejšie rozpracovanie potrebných kritérií a zabezpečí ich flexibilitu v nadväznosti na legislatívne zmeny v systéme doplnkového dôchodkového systému a požiadavky trhu. Zo zákona sa takisto vypustila povinnosť spoločností zverejňovať v periodickej tlači skrátenú verziu ročnej a polročnej správy.

K bodu 175 (§ 65 vypustené ods. 9 až 11, pôvodné ods. 14 až16)
	Zo zákona sa vypúšťa požiadavka písomne informovať účastníka najmenej raz ročne bezplatne o výške odplát a o výške nákladov a poplatkov. Tie sú obsiahnuté v  kľúčových informáciách povinne zverejňovaných na webovom sídle. Vypúšťa sa tiež odsek upravujúci podrobnosti vykonávacieho predpisu Národnej banky Slovenska o predkladaných správach, ktoré sú už upravené novým odsekom 8.. 

K bodu 176 (§ 66)
	Navrhované ustanovenia zavádzajú inštitút zverejňovania kľúčových informácií pre príspevkové doplnkové dôchodkové fondy, ktorými sa nahrádza inštitút informačného prospektu. Informačný prospekt sa v rámci aplikačnej praxe ukázal ako nevyhovujúci z hľadiska jeho rozsahu a pre nezrozumiteľnosť jazyka z pohľadu adresáta. Hlavným cieľom kľúčových informácií bude informovať o rizikách, nákladoch a očakávaných výsledkoch pri investovaní do príspevkových doplnkových dôchodkových fondov, takisto o odplatách za prestup účastníka do inej doplnkovej dôchodkovej spoločnosti a o podmienkach vyplatenia odstupného.
	Kľúčové informácie pre investorov musia byť pravdivé, nezavádzajúce a zrozumiteľné, za ich správnosť zodpovedá doplnková dôchodková spoločnosť.
	Zároveň dochádza k zosúladeniu použitej terminológie so zákonom č. 203/2011 Z. Z., ktorého ustanovenia týkajúce sa inštitútu kľúčových informácií sa opierajú o Nariadenie Komisie č. 583/2010, kde sú stanovené niektoré technické požiadavky, napr. rozsah dokumentu, obsahujúci kľúčové informácie nesmie presiahnuť 2 strany formátu A4 a písmo musí byť v čitateľnej veľkosti, čo je dôležitá požiadavka z hľadiska ochrany spotrebiteľa, nakoľko sa v praxi aj iných finančných inštitúcií často vyskytujú prípady, že dôležité dokumenty (napr. všeobecné obchodné podmienky) sú vytlačené vo veľkosti písma, ktorá robí text ťažko čitateľným. 
	V záujme ochrany a informovanosti účastníka zákon ukladá povinnosť aktualizovať kľúčové informácie najmenej raz ročne a ustanovuje informačné povinnosti vo vzťahu k Národnej banke Slovenska.
	Všetky náležitosti kľúčových informácií ako obsah, formu, štruktúru a pod. ustanoví po dohode s Národnou bankou Slovenska ministerstvo v opatrení, ktoré zverejní v Zbierke zákonov Slovenskej republiky.

K bodom  177 a 178 (§ 67 ods. 1 a nový ods. 2)
	Zákon ustanovuje informačné povinnosti doplnkovej dôchodkovej spoločnosti vo vzťahu k Národnej banke Slovenska. Ide o legislatívno-technickú úpravu v nadväznosti na vypustenie legislatívneho odkazu v súčasne platnom znení § 67 ods. 1, ktorý pravidlá týchto povinností spresňoval v súlade s ustanoveniami o informačných povinnostiach v zákone         č. 43/2004 Z. z..

K bodu 179 (§ 67 ods. 5)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zmenou štruktúry paragrafov v novej právnej úprave § 67 a ich následným prečíslovaním.

K bodom  180 a 181 (§ 67 ods. 6 a 7)
	Všeobecne záväzný predpis Národnej banky Slovenska sa konkretizuje na opatrenie Národnej banky Slovenska.

K bodu 182 (§67 nový ods. 11)
	V súvislosti s potrebou zaviesť zber aj iných údajov od doplnkových dôchodkových spoločností sa v novom odseku dopĺňa oprávnenie Národnej banky Slovenska vyžadovať údaje na výkon dohľadu v ustanovenej forme.

K bodu 183 (§ 67a)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti s novým terminologickým vymedzením zamestnanca zaradeného na výkon rizikových prác v navrhovanom znení § 2 ods. 2 písm. b).

K bodu 184 (§ 67b)
	Zavedenie povinnosti poskytovať vybrané údaje ministerstvu má za cieľ poskytnúť tvorcovi politiky doplnkového dôchodkového sporenia potrebné údaje nevyhnutné na vypracúvanie analýz fungovania systému doplnkového dôchodkového sporenia.

K bodu 185 (§ 69 ods.2)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s platením príspevkov na účet nepriradených platieb.

K bodu 186 (§ 70 ods. 1 písm. h)
	Spod dohľadu Národnej banky Slovenska sa v zmysle tohto zákona vypúšťajú dohliadané subjekty – finanční agenti v sektore doplnkového dôchodkového sporenia, keďže ich činnosť podlieha dohľadu podľa zákona č. 186/2009 Z. z..

K bodu 188 (§ 70 ods. 3)
	Ide o legislatívno-technickú úpravu v súvislosti so zavedením novej legislatívnej skratky.

K bodu 190 (§ 71 ods. 1 písm. m)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s platením príspevkov na účet nepriradených platieb.

K bodom  191 a 192 (§ 71 ods. 2 a 9)
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu.

K bodu 193 (§ 73 ods. 2)
	Ustanovuje sa výnimka z povinnosti registrovať pozastavenie práva nakladať so zaknihovanými akciami pre doplnkovú dôchodkovú spoločnosť s jedným akcionárom z dôvodu hospodárnosti a menšej časovej náročnosti.

K bodu 194 (§ 74 ods. 3 písm. a))
	Ide o legislatívno-technickú zmenu v súvislosti s platením príspevkov na účet nepriradených platieb.

K bodu 195 (§ 75)
	Tento paragraf upravuje povinnosť pozastaviť nakladanie s majetkom v doplnkovom dôchodkovom fonde a s majetkom na účte nepriradených platieb na základe rozhodnuite vydaného Národnou bankou Slovenska.

K bodu 196 (§ 78 ods. 2)
	Ide o zmenu v súvislosti so zavedením legislatívnej skratky.

K bodu 197 (§ 84a)
	Ide o legislatívno-technickú zmenu.

K bodu 198 (§ 87n a § 87o)
K § 87n
	V odseku 1 sa vzhľadom na vypustenie dávkových plánov z predkladaného znenia zákona v prechodnom ustanovení upravuje všeobecná zásada zachovania účastníckych zmlúv s dávkovými plánmi a zamestnávateľských zmlúv uzatvorených do účinnosti nového zákona. Výnimkou zostáva len úprava zániku účastníckej zmluvy zamestnanca vykonávajúceho tzv. rizikovú prácu, na ktorú sa bude vždy vzťahovať právna úprava účinná od 1.1.2014, t. zn. jeho účastnícka zmluva nemôže zaniknúť z dôvodov uvedených v § 57 ods. 6. Odsek 2 upravuje prechodné ustanovenie k § 7 ods. 2, ustanoveniam dávkového plánu v časti dávok a k rozporu s § 87f. . Odsek 3 je prechodným ustanovením ku konaniam týkajúcim sa dávkových plánov, ktoré sa novou úpravou zrušujú. V odseku 4 je ustanovená povinnosť zosúladenia štatútov fondov v prechodnom období vzhľadom na zmeny, ktoré sa novou právnou úpravou štatútov navrhujú a zároveň ustanovenia o odplate za odstupné sú od nadobudnutia účinnosti zákona neplatné, pričom odplata za odstupné v prípade zmlúv uzatvorených podľa zákona účinného do 31. decembra 2013 sú upravené v odseku 10. V odseku 5 sa zavádza prechodné obdobie na zostavenie nového dokumentu - kľúčových informácií. Rovnako v odseku 7 sa zavádza prechodné obdobie na zavedenie pasívneho elektronického prístupu pre účastníka, resp. poberateľa dávky a v odseku 8 prechodné obdobie na zavedenie účtu nepriradených platieb.
K § 87o
	Toto prechodné ustanovenie sa viaže k novej právnej úprave § 35a. Maximálna výška percentuálnej odplaty za správu majetku príspevkového doplnkového fondu za jeden rok správy klesá z 1,80 % (z priemernej ročnej čistej hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde) v roku 2014 postupne o 0,10 % v každom roku až do dosiahnutia konečného stavu v roku 2020, ktorý je uvedený v § 35a. Obdobne maximálna výška percentuálnej odplaty za správu majetku výplatného doplnkového fondu za jeden rok správy klesá z 0,90 % (z priemernej ročnej čistej hodnoty majetku v doplnkovom dôchodkovom fonde) v roku 2014 postupne o 0,05 % v každom roku až do dosiahnutia konečného stavu v roku 2020, ktorý je uvedený v § 35a.

K bodu 199 (§ 88)
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu.

K bodu 200 (príloha č. 1 a príloha č. 2)
	V prílohe č. 1 sa stanovuje maximálna hodnota koeficientu K, ktorý slúži na výpočet odplaty za zhodnotenie majetku v príspevkovom doplnkovom dôchodkovom fonde na základe vzorca uvedeného v tejto prílohe. V roku 2014 sa maximálna hodnota tohto koeficientu stanovuje na 0,10 a ďalej sa už na rozdiel od súčasnej právnej úpravy meniť nebude.
	Nárok na odplatu za zhodnotenie majetku vo výplatnom doplnkovom dôchodkovom fonde si doplnková dôchodková spoločnosť už nebude môcť v budúcnosti uplatňovať, preto bol text prílohy č. 1 adekvátne upravený.
	Navrhovanou zmenou sa v prílohe č. 2 aktualizuje zoznam preberaných právnych aktov EÚ a ES.

K čl. II

K bodu 1 (§ 11 ods. 1)
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu v súvislosti so zavedením novej nezdaniteľnej časti základu dane – na príspevky daňovníka na doplnkové dôchodkové sporenie.

K bodu 2 (§ 11 ods. 7)
	Ide o legislatívnotechnickú zmenu v súvislosti so zavedením novej nezdaniteľnej časti základu dane.

K bodu 3 (§ 11 ods. 10 až 13)
	Zavádza sa nový druh nezdaniteľnej časti základu dane a to vo výške preukázateľne zaplatených príspevkov za zdaňovacie obdobie, a to v úhrne najviac vo výške 180 eur ročne. Na uplatnenie daňového zvýhodnenia je potrebné splnenie podmienok, a to zaplatenie príspevkov na základe účastníckej zmluvy uzatvorenej po 31. decembri 2013, resp. zmenenej s účinnosťou od tohto dátumu, pričom obsahom zmeny musí byť upustenie od dávkového plánu, ktorý tvoril súčasť zmluvy. Podmienka sa vzťahuje rovnako na prípadné ďalšie zmluvy, ktoré by účastník mohol mať uzatvorené pred týmto dátumom s tou istou alebo viacerými doplnkovými dôchodkovými spoločnosťami. V prípade ak si daňovník vyberie zo systému svoje príspevky v podobe predčasného výberu po tom, ako si uplatnil daňovú výhodu, do troch zdaňovacích období je povinný sumu, ktorú si uplatnil ako daňovú výhodu, doplatiť zvýšením základu dane.

K bodu 4 (§ 19 ods. 3 l))
	Ide o legislatívnotechnické spresnenie textu.

K bodom 5 až 9 (§ 32, 35, 37 a 38)
	Ide o legislatívnotechnické zmeny.

K bodu 10 (§52v)
	Ide o prechodné ustanovenie k uplatneniu daňovej výhody, ktorú je možné zohľadniť až po uplynutí zdaňovacieho obdobia roku 2014.

K čl. III
	Účinnosť zmien oboch predkladaných zákonov sa navrhuje od 1. januára 2014, okrem nasledovných bodov článku I: 122 (účinnosť 1.7.2014), 83 a 100 (účinnosť 1.1.2015) a 104 (účinnosť 1.1.2020).