Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	212  / 53 	
Počet vyhodnotených pripomienok	212 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	167  / 36 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	19  / 9 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	26  / 8 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	4 (3o,1z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	25 (10o,15z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	21 (19o,2z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	2 (1o,1z) 	 	 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	15 (15o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	9 (9o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	 	x 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	6 (5o,1z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	2 (2o,0z) 	 	 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	1 (1o,0z) 	 	 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Slovenská inšpekcia životného prostredia 	 	 	 	x 	
32 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
33 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	8 (0o,8z) 	 	 	 	
34 .	Únia miest Slovenska 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
35 .	Krajský úrad životného prostredia Nitra  	 	 	 	x 	
36 .	Obvodný úrad životného prostredia Nitra 	 	 	 	x 	
37 .	Krajský úrad životného prostredia Bratislava 	 	 	 	x 	
38 .	Krajský úrad životného prostredia Trnava 	 	 	 	x 	
39 .	Krajský úrad životného prostredia v Trenčíne 	 	 	 	x 	
40 .	Krajský úrad životného prostredia Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
41 .	Krajský úrad životného prostredia Žilina 	 	 	 	x 	
42 .	Krajský úrad životného prostredia Košice 	 	 	 	x 	
43 .	Krajský úrad životného prostredia Prešov 	 	 	 	x 	
44 .	Slovenská agentúra životného prostredia 	 	 	 	x 	
45 .	Štátna ochrana prírody Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
46 .	Podpredseda vlády SR pre investície 	 	 	x 	 	
47 .	Občianske združenie Greenpeace Slovensko 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
48 .	Verejnosť 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
49 .	Žilinský samosprávny kraj 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
50 .	Nafta a.s 	16 (5o,11z) 	 	 	 	
51 .	Košický samosprávny kraj 	6 (0o,6z) 	 	 	 	
	SPOLU	211 (158o,53z) 	1 (1o,0z) 	7 	17 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K bodu 5 § 3 
Odporúčame citáciu upraviť na "písm." 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 22 a 26 
Odporúčame vypustiť slová "vypúšťa bodka a ". 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 35 § 16 ods. 7 
Odporúčame upraviť citáciu bodu na "prvý bod". 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 37 
Žiadame zosúladiť s legislatívnymi pravidlami vlády znenie novelizačného bodu – slovo „ods.“ nahradiť slovom „odsekoch“. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 63 
Žiadame slová v citácii „podľa ods. 1“ nahradiť „podľa odseku 1“ 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 65 
V odseku 12 na konci žiadame pripojiť slová „a to iba na nevyhnutne potrebný čas a za primeranú náhradu“ – odôvodnenie § 128 OZ. 	O 	A 	 	
MS SR 	K bodu 77 
Odsek 2 žiadame vypustiť ako zmätočný – lehoty sú riešené v odseku 1 a cez účinnosť zákona. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 5 
V bode 5 nahradiť slovo „písmeno“ slovom „písm.“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I body 7 a 65 
V bodoch 7 a 65 začať text poznámky veľkým písmenom. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 9 
Bod 9 zaradiť pred bod 78. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I body 15 a 16 
V bodoch 15 a 16 
- slovo „ods.“ nahradiť slovom „odseku“ 
- v bode 15 poslednej vete nahradiť slová „odsek 6“ slovami „odsek 7“ ; za odsek 4 sa totiž - -vložili dva nové odseky 
- v bode 16 označiť nový odsek správne ako odsek 8. 
 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 18 
V bode 18 v poznámke k odkazu 12a doplniť na konci slová „v znení neskorších predpisov.“  	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 39 
V bode 39 slovo „hradí“ nahradiť slovom „uhrádza“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 42 
V bode 42 slovo „stanovených“ nahradiť slovom „ustanovených“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 70 
V bode 70 slová „ods. 6“ nahradiť slovami „ods. 5“. 	O 	N 	odseky boli prečíslované 	
MV SR 	K čl. I bod 75 
V bode 75 v odseku 2 písm. c) uviesť správne „ (§ 12 a § 14)“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I bod 77 
V bode 77 
- v nadpise § 45a nahradiť slová „ k 30. septembru“ slovami „ k 1. októbru“ 
- v odseku 1 nahradiť slová „ do 30. septembra“ slovami „ pred 1. októbrom“ 
- v odseku 5 vložiť za slovo „fyzická“ slovo „osoba“ 
- v odseku 6 v poznámke k odkazu vložiť číslo odkazu „35a“ a citáciu upraviť takto: „...§ 3a zákona Slovenskej národnej rady č. 51/1988 Zb. v znení zákona Slovenskej národnej rady č. 499/1991 Zb.,....“ . 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. V 
V bode 2 v texte poznámky v citácii vyhlášky č. 51/2008 nahradiť slová „v znení zákona č. 340/2010 Z. z.“ slovami „v znení vyhlášky č. 340/2010 Z. z.“. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Legislatívnymi pravidlami vlády SR (ďalej len „LPV“) a s ich prílohami [napr. v čl. I bode 1 slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“, v bode 7 v označení písmena t) za úvodzovkami vypustiť prvú zátvorku a poznámku pod čiarou k odkazu 5b zosúladiť s bodom 22 prílohy č. 5 LPV, bod 15 (§ 6 ods. 5), bod 16, bod 23 (§ 9 ods. 7), bod 37 a bod 48 zosúladiť s bodom 55 prílohy č. 5 LPV, v bode 15 v poznámke o zmene označenia doterajších odsekov slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“, v bode 16 uvádzacej vete slová „odsekom 7“ nahradiť slovami „odsekom 8“ a upraviť označenie odseku, body 22, 26 a 63 zosúladiť s bodom 34 prílohy č. 5 LPV, v bodoch 25, 48 a 65 v poznámkach pod čiarou skratku „NR SR“ nahradiť úplným názvom, bod 32 zosúladiť s bodom 29 prílohy č. 5 LPV, bod 35 zosúladiť s bodom 58 prílohy č. 5 LPV, znenie bodu 52 uviesť ako úplné znenie, v bode 53 (§ 23 ods. 11 písm. a) slová „§ 21 a § 22“ nahradiť slovami „§ 21 a 22“, v bode 65 v poznámkach pod čiarou k odkazom 28a a 28 b slovo „zákon“ nahradiť slovom „Zákon“ a na konci doplniť bodku, v bode 75 (§ 38 ods. 9) doplniť minimálnu sumu uloženej pokuty, v bode 77 (§ 45b) vetu „Poznámka pod čiarou k odkazu znie:“ nahradiť vetou „Poznámka pod čiarou k odkazu 35a znie:“ a vypustiť slovo „Napr.“, v čl. III uviesť všetky novely zákona]. 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I bodom 72 (§ 35 ods. 3) a 78 (príloha č. 1) 
Znenie § 35 ods. 3 a prílohy č. 1 žiadam zosúladiť so zákonom Národnej rady Slovenskej republiky č. 18/1996 Z.z. o cenách v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o cenách“), pretože v navrhovanom znení ustanovujú reguláciu cien, a teda ide o neprípustnú nepriamu novelizáciu zákona o cenách. 

Podľa § 1 ods. 3 zákona o cenách tento zákon sa nevzťahuje na odplatu, resp. úhradu podľa osobitných predpisov. Preto je možné namiesto ustanovenia najnižšej prípustnej ceny ustanoviť výšku úhrady za odplatný prevod vlastníctva geologického diela alebo geologického objektu. Takáto úprava by bola aj v súlade so znením odseku 13 platného § 35 geologického zákona. Súčasne je potrebné upozorniť, že znaleckým posudkom sa môže určiť len trhová cena, resp. všeobecná hodnota majetku. 

 	Z 	A 	ustanovenia prepracované v zmysle pripomienky 	
MF SR 	K čl. I bodom 72 (§ 35 ods. 3) a 78 (príloha č. 1) 
Taktiež upozorňujem na potrebu preskúmania predmetných ustanovení z pohľadu dodržania predpisov o štátnej pomoci. 	O 	A 	ustanovenia prepracované 	
MH SR 	K bodom 8-10 
V § 4 ods. 1 písm. d) žiadame vypustiť slová „vyhradených“. 

Odôvodnenie: 
Slová „pri dobývaní výhradných ložísk", ktoré by v texte ostali vzhľadom na odkaz 6) (na § 31 ods. 2 banského zákona) považujeme za dostatočné. 
 	Z 	A 	nové znenie § 4 	
MH SR 	K bodu 16 
Porušenie podľa ods. 5, teda nepredloženie potvrdenia o pridelení IČO nepovažujeme za dôvod na zmenu geologického oprávnenia. Čo by bolo výsledkom zmeny? Nesplnenie povinnosti uloženej v nových ods. 5 a 6 by bolo skôr dôvodom na začatie konania vo veci zrušenia geologického oprávnenia. Navrhujeme ustanovenie v tomto duchu preformulovať.  	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 21 
Z navrhovaného znenia doplnenia § 9 žiadame vypustiť text „(ďalej len „odborne spôsobilá osoba")", tento text už je v súčasnom znení zákona. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 24 
Žiadame upraviť znenie §9a , ods.5 v bode b. 
Odôvodnenie: 
V navrhovanom znení, v ods. 5 písm. b) je ako podmienka vyčiarknutia z registra uvedený zánik odbornej spôsobilosti podľa § 9 ods. 7. Pritom ods. 7 neupravuje zánik odbornej spôsobilosti, ale povinnosť vykonať novú skúšku pri požiadaní o rozšírenie odbornej spôsobilosti. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K bodu 26 
Žiadame preformulovať novelizačný bod tak, aby celý text znel: Projekt geologickej úlohy schvaľuje objednávateľ po predchádzajúcom písomnom súhlase zhotoviteľa geologických prác, alebo jeho zástupcu, ak bol ustanovený." 

Odôvodnenie: 
V bode 25 sa do §12 ods.4 pridávajú slová tak, že celé ustanovenie znie: Projekt geologickej úlohy schvaľuje objednávateľ po predchádzajúcom písomnom súhlase zástupcu zhotoviteľa geologických prác, ak bol ustanovený." Uvedené ustanovenie je nejasné. Ak chce zákonodarca, aby s projektom geologickej úlohy súhlasil aj jej zhotoviteľ, tak potom v tomto ustanovení chýba o tom zmienka. Uvedenie len „zástupcu zhotoviteľa geologických prác, ak bol ustanovený", vyvoláva otázku, kto a či vôbec má dať „predchádzajúci súhlas" na schválenie projektu geologickej úlohy. 
 	Z 	A 	spojka "alebo" nahradená spojkou "a" 	
MH SR 	K bodu 31 
Navrhovaná novela v tomto bode je nezrozumiteľná . Navrhujeme preformulovať 
Odôvodnenie: 
V bode 30. novely pre § 16 ods. l sa pridáva text tak, že celé ustanovenie znie: „Zhotoviteľ geologických prác je povinný vyhodnotiť geologickú úlohu v záverečnej správe po písomnom súhlase zástupcu, ak bol ustanovený, a odovzdať ju objednávateľovi.“ Legislatívna skratka “zástupca“ je stanovená v § 5 ods. 3 namiesto slovného spojenia „zástupca na vykonávanie geologických prác". Teda ide o osobu, ktorá zastupuje vykonávateľa geologických prác, a teda háji jeho záujmy. 
 	O 	N 	zavádza sa zainteresovanie zástupcu v súvislosti s vyhodnotením geologickej úlohy 	
MH SR 	K bodu 33 
Žiadame upraviť znenie novelizačného bodu 33 v odseku 3 nasledovne: "(3) Záverečná správa, pri ktorej riešení sa zistilo a overilo ložisko nerastov19), musí obsahovať komplexné kvalitatívne posúdenie nerastu z hľadiska jeho možného využitia, výpočet zásob nerastu a sprievodných nerastov ložiska alebo jeho časti". 

Odôvodnenie: 
Vzhľadom na to, že sa novelou zavádza povinnosť vypracovania záverečnej správy na všeobecnú definíciu ložiska nerastu ako prírodného nahromadenia akéhokoľvek nerastu (v zmysle definície nerastu podľa § 2 BZ), je potrebné primerane upraviť aj vykonávacie predpisy k tomuto zákonu : 
-Vyhláška MŽP SR č. 51/2008 Z. z., ktorou sa vykonáva geologický zákon v znení vyhlášky MPŽPaRR SR č. 340/2010 Z. z. 
-Vyhláška SGÚ č. 86/1988 Zb. o postupe pri vyhľadávaní a prieskume výhradných ložísk z hľadiska ochrany a racionálneho využitia nerastného bohatstva a o oznamovaní výskytu ložiska vyhradeného nerastu, jeho odmieňaní a o úhrade nákladov v znení vyhlášky SGÚ č. 3/1992 Zb. 
-Vyhláška SGÚ č. 97/1988 Zb. o správe výhradných ložísk a o evidencii a odpisoch ich zásob v znení vyhlášky SGÚ č. 4/1992 Zb. 
-Vyhláška SGÚ č. 9/1989 Zb. o registrácii geologických prác, o odovzdávaní a sprístupňovaní ich výsledkov, o zisťovaní starých banských diel a vedení ich registra v znení neskorších predpisov 
-Vyhláška SGÚ č. 6/1992 Zb. o klasifikácii a výpočte zásob výhradných ložísk 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K bodu 44 
Žiadame upraviť znenie slovného spojenia „... jedna hranica dobývacieho priestoru ..." v §22 ods. 2 . V tomto znení nie je novelizačný bod jasný. 

Odôvodnenie: 
Bod 44. novely novo definuje § 22 ods.2 GZ (Určenie ... prieskumného územia) v ňom sa v druhej vete uvádza: „Prieskumné územie na ložiskový geologický prieskum vyhradených nerastov nemôže zahŕňať výhradné ložisko s určeným dobývacím priestorom na ten istý druh nerastu; uvedená podmienka sa považuje za splnenú, ak aspoň jedna hranica dobývacieho priestoru 25a) ostane prieskumným územím nedotknutá." 

Odkaz na § 26 BZ nerieši logickú interpretáciu, pretože uvádza: „(1) Hranice dobývacieho priestoru na povrchu sa určia uzavretým geometrickým obrazcom s priamymi stranami, ktorého vrcholy sa určujú súradnicami uvedenými v platnom súradnicovom systéme. Jeho priestorové hranice pod povrchom sa spravidla určia zvislými rovinami, ktoré prechádzajú povrchovými hranicami. Výnimočne sa tieto priestorové hranice môžu určiť podľa prirodzených hraníc. Dobývací priestor sa môže vymedziť aj hĺbkovo". 

Z tejto definície sa dá odvodiť, že minimálny obrazec, ktorý môže byť uzavretý je trojuholník. Počet strán nie je obmedzený, avšak v reálnom živote ich môže byť aj niekoľko desiatok. 

Ak má mať zákonodarca na mysli, že prieskumným územím nemá byť obkolesený existujúci DP a že určitá časť musí byť nepokrytá prieskumným územím, potom tento „pomer" by mal byť určený napr. podielom zasiahnutej hranice (napr. 25%). Zavádzaný pojem „jedna hranica" je nejasný a v praxi neaplikovateľný. 
BZ určuje že DP musí mať obrazec tvorený priamymi stranami. GZ pre prieskumné územie takúto požiadavku nestanovuje (ani v § 23 ods. 13, kde je len požiadavka na „uzavretý geometrická obrazec") a je preto teoreticky možné, že niekto bude žiadať ako prieskumné územie tvar napr. medzikružia (čo nie je zákonom vylúčené) a DP a prieskumné územie nebudú mať ani jeden styčný bod a v jeho strede sa DP bude nachádzať. 
 	Z 	A 	upravené na základe navrhnutého znenia Ministerstvom hospodárstva SR 	
MH SR 	K bodu 47 
Odporúčame slová "predĺžení doby platnosti", doplniť aj do názvu § 23. 

Odôvodnenie 
Formálna textová úprava. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 47 
Navrhujeme slová „ ... alebo v konaní..." nahradiť slovami „ ...a konanie ..." a za slová „rádioaktívnych nerastov" navrhujem vložiť slová „môže začať aj". 

Odôvodnenie 
V časti vety za bodkočiarkou, kde sa ustanovuje kompetencia ministerstva začať konanie, uvedené v prvej časti vety z vlastného podnetu považujeme za nevhodné slovné spojenie „alebo v konaní" v súvislosti s ďalším textom. Správny orgán nezačína konanie v konaní a použitou spojkou „alebo" sa ministerstvo samo zbavuje možnosti konať o zmene prieskumného územia alebo o zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z vlastného podnetu. Naviac v časti vety za citovaným slovným spojením chýba podmet a prísudok. 
 	Z 	A 	bod 47 vypustený 	
MH SR 	K bodu 48 
Za slová „hlavným banským meračom" navrhujeme vložiť odkaz 25c), ktorý znie: „§ 5 ods. 3 zákona SNR č. 51/1988 Zb." Navrhovaný odkaz 25c) za slovom „kartografom" potom prečíslovať na 25 d). 
Odôvodnenie: 
Úprava - doplnenie odkazu. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 53 
žiadame upraviť znenie novelizačného bodu § 23 ods. 11 písm. d) tak, aby bolo jasné aká je „určená lehota“ . 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného § 23 ods. 11 písm. d) ministerstvo zamietne návrh na určenie prieskumného územia, ak objednávateľ v predchádzajúcich troch rokoch v inom prieskumnom území nezačal vykonávať geologický prieskum v určenej lehote. V texte novely nie je odkaz na ustanovenie, ktorým by bola lehota určená. 
 	Z 	A 	doplnený odkaz na § 22 ods. 5 	
MH SR 	K bodu 57 
Navrhujeme vypustiť slová „na zriaďovanie". 
Odôvodnenie: 
Bolo by vhodné logicky upraviť formulačný nezmysel v pôvodnom znení zákona cit. „na zriaďovanie prírodných horninových štruktúr", ktorý je potrebné odstrániť.  	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 60 
Žiadame upraviť § 22 ods. 1 novely tak, aby odkaz na tento bod v § 25 ods. 6 riešil zamietnutie žiadosti o predĺženie doby platnosti prieskumného územia. 

Zdôvodnenie: 
Podľa navrhovaného znenia ministerstvo žiadosť o predĺženie doby platnosti prieskumného územia zamietne podľa § 22 ods. 1, ktorý však zamietnutie neupravuje. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K bodu 61 
Odporúčame logicky upraviť znenie odsekov 7 až 9 v § 25 

Odôvodnenie: 
Z ods. 6 vyplýva, že držiteľ prieskumného územia musí do dňa podania návrhu na predĺženie doby platnosti vynaložiť minimálne 70% projektovaných finančných prostriedkov. 
Ako potom môže do konca druhého roku odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o predĺžení doby platnosti prieskumného územia vynaložiť na geologické práce 100% z rozpočtu geologických prác, ak 70% už musel vynaložiť. 
 	O 	A 	upravené 	
MH SR 	K bodu 63 
Bod 63, týkajúci sa zmeny § 26 ods. 3, zmeniť tak, aby ministerstvo zrušilo prieskumné územie len vtedy, ak držiteľ prieskumného územia nezaplatí úhradu za prieskumné územie ani na výzvu ministerstva v určenej lehote. 

Odôvodnenie: 
Zo zákonného znenia § 26 ods. 3 zákona č. 569/2007 Z.z. vyplýva pre ministerstvo povinnosť zrušiť prieskumné územie v prípade, ak držiteľ prieskumného územia neuhradí zákonnú úhradu za konkrétne prieskumné územie v stanovenej lehote napriek skutočnosti, že do geologického prieskumu investuje tisíce eur. K nezaplateniu príslušnej úhrady môže dôjsť aj z iných dôvodov ako napr. len z nedbanlivosti držiteľa prieskumného územia. Dôvodom nezaplatenia úhrady môžu byť aj objektívne skutočnosti, držiteľom prieskumného územia nezavinené. Ministerstvo by preto pred začatím správneho konania o zrušení prieskumného územia malo držiteľa prieskumné územia vyzvať na zaplatenie príslušnej úhrady. 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K § 36 
Text odseku 1 žiadame upraviť nasledovne: 
- v bode a): „ vypracúva politiku geologického výskumu a prieskumu územia Slovenskej republiky ktorú schvaľuje vláda Slovenskej republiky a v spolupráci s príslušnými ústrednými orgánmi štátnej správy koordinuje plány geologických prác financovaných zo štátneho rozpočtu 
- v bode b) nahradiť slová „s koncepciami“ slovami „so strategickým materiálom“ 

Odôvodnenie: 
Politika geologického výskumu a prieskumu je významným strategickým prvkom a súčasťou hospodárskej politiky, a preto je potrebné, aby takýto strategický materiál bol vládou prerokovaný a schvaľovaný. Doterajší pojem koncepcie pojmovo nespadá do terminológie strategických materiálov, ktoré sú prijímané vládou SR. 
 	Z 	N 	na rozporovom konaní zástupcovia MH SR po vysvetlení netrvajú na pripomienke 	
MH SR 	K čl.II. bod 1 
Žiadame definovať „ priemyselné", resp. zákonom určiť hranicu (výkon) tohto osobitného zásahu do zemskej kôry. 
Odôvodnenie: 
Je treba si uvedomiť, že pre každý osobitný zásah do zemskej kôry je potrebné určiť chránené územie a povoliť banskú činnosť. 
 	Z 	A 	vypustené slovo "priemyselné" 	
MH SR 	K čl. IV 
Znenie novelizačného ustanovenia žiadame v súvislosti so zjednotením pojmov so zákonom č. 44/1988 a zákonom č.51/1988 upraviť takto: 
„V § 6 písm. d) sa za slovo „plynu“ vkladajú slová "dobývanie a úpravu tuhých palív, dobývanie ropy a zemného plynu, dobývanie rudných, nerudných surovín a rádioaktívnych surovín a vypúšťajú sa slová „a vyhľadávanie a prieskum rádioaktívnych surovín a ich ťažbu“. 

Odôvodnenie: 
Banský zákon ani zákon SNR č. 51/1988 Zb. nepozná pojem „ťažba". 
 	Z 	A 	 	
MH SR 	K bodu č. 13, § 5 odsek 7 
Žiadame, aby slová „ a jej zástupcu, ak je ustanovený“ neboli vypustené, a aby tak bola ponechaná povinnosť predloženia jeho výpisu z registra trestov. 

Odôvodnenie: 
Zákon umožňuje, aby žiadateľ - fyzická osoba, aj keď spĺňa odbornú spôsobilosť, o ktorej údaje sú aj obsahom geologického oprávnenia (§ 6 a § 9), si ustanovil za seba zástupcu. Vzhľadom nato, že zástupca garantuje odborné vykonávanie geologických prác, mal by spĺňať také podmienky ako aj žiadateľ - fyzická osoba, teda by mal preukázať tiež svoju bezúhonnosť. Ak žiadateľ nemá odbornú spôsobilosť je povinný zástupcu vždy ustanoviť. Podobne tak právnická osoba by mala vždy ustanoviť zástupcu. 
 	Z 	A 	obidvaja budú predkladať výpis z registra trestov 	
MH SR 	K bodu č. 14, novému odseku 9) 
Žiadame spresniť typ zmluvy a navrhujeme tiež zvážiť možnosť obmedzenia tohto ustanovenia na zmluvný pracovno-právny vzťah medzi žiadateľom a zástupcom. 

Odôvodnenie: 
Spresnenie typu zmluvy je potrebné s ohľadom na neurčitý odkaz 11 a). 
Domnievame sa, že zástupcom by mala byť osoba, ktorá bude v pracovno – právnom vzťahu k podnikateľovi, ktorý bude garantovať po celý čas odborné vykonávanie prác. V prípade iných zmluvných vzťahov, pričom dôjde k vzťahu podnikateľ – podnikateľ, nebude možné považovať za nositeľa geologického oprávnenia samotného žiadateľa. Žiadateľ, ktorý nebude mať odbornú spôsobilosť sám alebo jeho zodpovedný zástupca bude v zásade len v pozícii sprostredkovateľa vykonania geologických prác. Uvedené by nebolo v súlade s definíciou podnikania podľa obchodného zákonníka. Treba tiež zvážiť skutočnosť, ak ide o žiadateľa, ktorý ešte nebol evidovaný ako podnikateľský subjekt v žiadnom registri, či bude akceptovateľné predloženie zmluvy so zástupcom ako svojim budúcim zamestnancom alebo budúcim obchodným partnerom. 
 	Z 	ČA 	na rozporovom konaní vysvetlené 	
MH SR 	K bodu č. 14, novému odseku 10 a bodu 15, § 6 odsek 4 
Vzhľadom nato, že geologické oprávnenie je súčasne preukazom oprávnenia na podnikanie v geologických prácach (geologické práce nie sú živnosťou, sú z pôsobnosti živnostenského zákona vylúčené - § 3 odsek 2 písm. n), text odseku 10 sa javí ako prekážka pre podnikateľské subjekty. 
Navrhujeme, aby osobám, ktoré budú vykonávať geologické práce prideľovalo identifikačné číslo podnikateľa ministerstvo životného prostredia. 

Odôvodnenie: 
V mnohých iných prípadoch registrácie podnikateľských subjektov, ale aj iných subjektov mnohé úrady, ako napr. živnostenské úrady, registrové súdy, obvodné úrady a iné prideľujú IČO (po dohode so ŠÚ SR) a nevydávajú o tom osobitné potvrdenie. Z tohto hľadiska sa javí formulácia ustanovenia nesprávna. Máme zato, že IČO by mohlo osobám, ktoré mienia vykonávať geologické práce prideľovať MŽP. Išlo by o pomerne nízky počet fyzických osôb, ktoré podnikajú výhradne v geologických prácach. Ostatným, ktorí podnikajú aj v živnostiach pridelí IČO živnostenský úrad a právnickým osobám registrový súd. 
Navyše znižovanie administratívneho zaťaženia pre podnikateľské subjekty zo strany príslušných orgánov, t. j. odstraňovanie duplicitných a nadbytočných postupov, ktoré je možné zjednodušiť, najmä v oblasti voľného pohybu služieb v rámci jednotného trhu EÚ je jednou z priorít Európskej komisie (smernica 2006/123/ES), smernica 2005/36/ES voľné poskytovanie služieb, dokument stratégia podnikateľského prostredia). 
 	O 	N 	ministerstvo životného prostredia v súčasnosti neuvažuje s možnosťou prideľovania identifikačného čísla  	
MH SR 	K bodu č. 20, § 8a 
Odporúčame slová na konci vety „v ktorom má trvalý pobyt alebo sídlo“ nahradiť slovami „v ktorom je usadený“. 

Odôvodnenie: 
Navrhovaný termín korešponduje s termínom uvedeným v zákone č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu, ktorým bola transponovaná smernica č. 2006/123/ES. 
 	O 	A 	 	
MH SR 	K bodu 22, § 9 odsek 4 
Žiadame zdôvodniť opakovanie skúšky každých 5 rokov dôvodmi verejného záujmu. 

Odôvodnenie: 
K tomu pozri čl. 11 odsek 1 písm. c) smernice EP a Rady č. 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu, ktorá sa vzťahuje aj na služby - geologické práce. K tomu pozri web stránku MH SR (http://www.mhsr.sk/smernica-o-sluzbach-na-vnutornom-trhu-6141/127826s). 
Jednou z požiadaviek tejto smernice je vydávanie oprávnení na služby na dobu neurčitú. Pravidelné opakovanie skúšky po určitej dobe sa pripúšťa, ak je to zdôvodnené vo vnútroštátnom predpise verejným záujmom čl. 11 odsek 1 písm. c) smernice. (Dávame do pozornosti aj čl. 16 (najmä odsek 3) tejto smernice (voľný pohyb služieb – dočasné a príležitostné poskytovanie služby; súvisí aj s postupom podľa § 3 až 7 zákona č. 293/2007 Z. z. o uznávaní odborných kvalifikácií). 
 	Z 	ČA 	V § 9 ostáva ods. 4 v pôvodnom znení, preto je odôvodnenie opakovania skúšky nad rámec predkladanej novely. 	
MH SR 	K dôvodovej správe – osobitnej časti, body 11 až 14  
Nie je zrejmé odôvodnenie, že ide o zosúladenie pojmov so živnostenským zákonom, lebo geologické práce nie sú živnosťou, tak ako je vyššie uvedené v bode č. 14. 
 	O 	A 	doplnené 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 5. v § 3  
odporúčame slovo „písmeno“ nahradiť slovom „písm.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 12. v § 5  
odporúčame slová „osobné údaje“ nahradiť konkrétnymi osobnými údajmi, ktoré sa požadujú. 	O 	N 	ide o legislatívnu skratku zavedenú v ods. 3 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 18. v § 8 písm. c)  
odporúčame za slovo „číslo“ vložiť slovo „organizácie“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod. 21 v § 9 ods. 1 
odporúčame vypustiť písmeno e). 
Odôvodnenie: Navrhované ustanovenie neumožňuje štátnym inštitúciám (ministerstvám, rozpočtovým organizáciám) ako aj spoločnostiam so 100% majetkovou účasťou štátu (napr. Národná diaľničná spoločnosť,a.s., Železnice Slovenskej republiky) kontrolovať a pripomienkovať záverečné správy v rámci svojich interných možností a preto budú nútené objednávať si túto službu u externých súkromných dodávateľov. Takýto proces predlžuje dobu posudzovania a schvaľovania záverečnej správy a môže viesť k neúmernému predlžovaniu procesu posudzovania. Uvedené sa týka najmä inžinierskogeologických a hydrogeologických prieskumov pre líniové stavby financované z verejných zdrojov. Navyše ani dôvodová správa neobsahuje zdôvodnenie uloženia povinnosti získať odbornú spôsobilosť pre fyzickú osobu, ktorá posudzuje záverečnú správu geologickej úlohy podľa § 18 zákona. 
 	O 	N 	ide o rozšírenie okruhu osôb, u ktorých sa vyžaduje odborná spôsobilosť; posúdiť, či geologické práce boli vykonané a vyhodnotené podľa platnej legislatívy a platných STN noriem môže iba odborne spôsobilá osoba a nie zamestnanec štátnej inštitúcie, ktorý nemá geologické vzdelanie. Na predkladané výsledky spracované v záverečnej správe totiž nadväzujú statické výpočty i spôsob zakladania stavieb, preto je posúdenie ich správnosti odborníkom nevyhnutné.  	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 25.  
odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 15a) slová „NR SR“ nahradiť slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 37. v § 18  
odporúčame slovo „Do“ nahradiť slovom „V“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 47. v § 23 ods. 1  
odporúčame slovo „k“ nahradiť slovom „na“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 48.  
odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 25c) slová „NR SR“ nahradiť slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K ČL. I bod 49. a 61 
odporúčame vypustiť a ponechať platnú právnu úpravu, podľa ktorej projekt geologickej úlohy vypracovný podľa § 12 geologického zákona je zhotoviteľ povinný priložiť už k návrhu na určenie prieskumného územia, pretože stret záujmov chránených osobitnými predpismi s geologickou úlohou by mal byť riešený pred vydaním rozhodnutia o určení prieskumného konania. 
Odôvodnenie: K návrhu na určenie prieskumného územia na základe zmeny uvedenej v bode 49. zhotoviteľ geologických prác priloží namiesto projektu geologickej úlohy geologický zámer. Geologický zámer podľa doplneného § 12 ods. 5 geologického zákona (bod 27.) obsahuje cieľ, špecifikáciu a rozsah navrhovaných prác s časovou nadväznosťou ich realizácie. Súčasťou vypracovania geologického zámeru na rozdiel od projektovania geologickej úlohy nie je zisťovanie toho, či sa vykonávanie geologických prác bude týkať záujmov chránených osobitnými predpismi a navrhovanie opatrení na ochranu týchto záujmov. Na základe bodu 50. dôjde k zmene § 23 ods. 4 písm. e) geologického zákona v dôsledku, ktorej prílohou návrhu na určenie prieskumného územia nebudú ani stanoviská orgánov, ktoré sa vyjadrujú k projektu geologickej úlohy z hľadiska ochrany záujmov chránených osobitnými predpismi. Držiteľ prieskumného územia predloží podľa nového § 25 ods. 9 (bod 61.) ministerstvu schválený projekt geologickej úlohy, vypracovaný v súlade s predloženým geologickým zámerom podľa § 23 ods. 4 písm. a) do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o určení prieskumného územia, v opačnom prípade ministerstvo prieskumné územie zruší. 
Z uvedených navrhovaných zmien geologického zákona a zo všeobecnej časti dôvodovej správy vyplýva, že zisťovanie, či vykonávanie geologických prác sa bude týkať záujmov chránených osobitnými predpismi a navrhovanie opatrení na ochranu týchto záujmov sa nebude realizovať pred podaním návrhu na určenie prieskumného územia ale až po právoplatnosti rozhodnutia o určení prieskumného územia. 
 	O 	N 	ide o úpravu vyplývajúcu z návrhu novely;určenie prieskumného územia je vymedzením plochy, na ktorej majú podnikatelia právo vykonávať geologické práce. Tento inštitút bol zavedený kvôli ochrane investícií v geologickom prieskume a odstráneniu duplicity prác. Strety záujmov chránených osobitnými predpismi sú konkrétne stanoviská dotknutých orgánov a organizácií, ktoré sa vyjadrujú nie k určeniu prieskumného územia, ale k samotnému vykonávaniu geologických prác. Za vyriešenie stretov záujmov zodpovedá zhotoviteľ geologických prác, ktorý v projekte musí uviesť aj opatrenia na zabezpečenie záujmov chránených osobitnými predpismi. Navrhovanou novelou sa odstraňuje byrokratická záťaž objednávateľa, ktorou je riešenie stretov záujmov v území, ktoré mu v budúcnosti nemusí byť určené ako prieskumné územie. Držiteľovi prieskumného územia sa umožňuje zistiť strety záujmov a vypracovať projekt geologickej úlohy v lehote 3 mesiace od určenia prieskumného územia a stanovuje sa povinnosť projekt geologickej úlohy aj s vyriešenými stretmi záujmov predložiť ministerstvu.  	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 58. v § 24 ods. 5  
odporúčame slová „ložiskový geologický prieskum“ nahradiť slovami „vykonávanie ložiskového geologického prieskumu“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 65. v § 29 ods. 11  
odporúčame slovo „pre“ nahradiť slovom „na“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 65.  
odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 28a) slová „NR SR“ nahradiť slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 70.  
odporúčame slová „ods. 6“ nahradiť slovami „ods. 1 a 2“. 	O 	N 	Zmeny v ods. 1 a 2 sú riešené predchádzajúcimi novelizačnými bodmi. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod. 75. v § 38 ods. 1  
odporúčame vypustiť písmeno b). 
Odôvodnenie: V § 15 zákona nie je ustanovená povinnosť objednávateľa uchovávať geologickú dokumentáciu. Podľa § 15 ods. 1 zákona je zhotoviteľ geologických prác povinný pri riešení geologickej úlohy viesť, dopĺňať a uchovávať geologickú dokumentáciu, pričom porušeniu tejto povinnosti zodpovedá sankcia v § 38 ods. 2 písm. e). 
 	O 	N 	Podľa § 15 ods. 3 zhotoviteľ geologických prác je povinný odovzdať geologickú dokumentáciu objednávateľovi súčasne so záverečnou správou. Od odovzdania záverečnej správy je podľa § 15 ods. 2 potrebné geologickú dokumentáciu uchovávať tri roky; t.j. v tomto období za uchovávanie geologickej dokumentácie zodpovedá objednávateľ. Pokiaľ ju objednávateľ neuchová, bude sa na neho vzťahovať navrhovaná sankcia. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 75. v § 38 ods. 4  
odporúčame na konci predvetia doplniť slovo „odsúhlasí“ a zároveň toto slovo vypustiť na začiatku písm. a) a b). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 77. v § 45b ods. 5  
odporúčame za slovo „ fyzická“ vložiť slovo „osoba“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I bod 77.  
odporúčame v poznámke pod čiarou za slovom „odkazu“ vložiť slovo „35a“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. II v úvodnej vete  
odporúčame za posledné 4 citácie zákona o správnych poplatkoch doplniť slová „Z. z.“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	Nad rámec návrhu zákona v Čl. I  
odporúčame za bod 49. vložiť nový bod 50., ktorý znie: „50. V § 23 ods. 4 písm. c) sa za slová „chránených územiach,“ vkladajú slová „ochranných pásmach,25b)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 25b znie: 
„25b) Napríklad zákon č. 143/1998 Z. z. o civilnom letectve (letecký zákon) a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhujeme, aby už v konaní o určení prieskumného územia a pred vydaním samotného rozhodnutia Ministerstva životného prostredia SR bol preskúmaný možný stret záujmov civilného letectva s navrhovanou geologickou úlohou. 
Podľa § 29 ods. 2 leteckého zákona určuje Letecký úrad SR ako orgán štátnej správy v civilnom letectve rozhodnutím ochranné pásma letísk a ochranné pásma leteckých pozemných zariadení. Podľa § 29 ods. 1 leteckého zákona ochranné pásma zabezpečujú bezpečnosť leteckej prevádzky na letiskách a spoľahlivú činnosť leteckých pozemných zariadení, ako aj vytvorenie podmienok na ich ďalší rozvoj. V rozhodnutí o určení ochranných pásem zakáže alebo obmedzí v ochranných pásmach najmä umiestňovať stavby a zariadenia, vysádzať porasty alebo ich nechať rásť nad určenú mieru a vykonávať činnosti, ktoré môžu ohroziť bezpečnosť leteckej prevádzky. Ministerstvo životného prostredia SR v súčasnosti v rámci konania o určení prieskumného územia neskúma súlad geologickej úlohy s regulatívami určenými v územnom pláne regiónu, obce resp. zóny, v ktorých sú určené ochranné pásma letísk a určené ochranné pásma leteckých pozemných zariadení zapracované. V tejto súvislosti došlo v minulosti napríklad k určeniu prieskumného územia v katastrálnom území Očová priamo na vzletovej a pristávacej dráhe Letiska Očová a to na miestach, na ktorých je podľa rozhodnutia leteckého úradu o určení ochranných pásem zakázané hĺbiť alebo navyšovať terén a umiestňovať mechanizmy. V záujme zachovania bezpečnosti civilného letectva navrhujeme, aby údaje o určených ochranných pásmach, ak tieto zasahujú do prieskumného územia alebo bezprostredne s ním hraničia, boli priložené k návrhu na určenie prieskumného územia podľa § 23 ods. 4 geologického zákona. V opačnom prípade a teda určením prieskumného územia tak, že zasahuje do ochranných pásem a najmä vykonávaním geologických prác v týchto ochranných pásmach môže dôjsť k porušeniu zákazov a obmedzení ustanovených v rozhodnutí o určení ochranných pásem a tým aj k ohrozeniu bezpečnosti leteckej prevádzky, prípadne k čiastočnému alebo úplnému obmedzeniu leteckej prevádzky, prípadne k čiastočnému alebo úplnému obmedzeniu leteckej prevádzky na letisku. 
 	O 	N 	Prikladanie údajov o chránených územiach a chránených ložiskových územiach k návrhu na určenie prieskumného územia vyplýva z ust. § 22 ods. 2; tieto údaje podmieňujú určenie prieskumného územia na navrhovanej ploche. Chránené pásma, podobne ako napr. ochranné pásma vôd, telekomunikačných zariadení, ciest, dráh atď. spadajú pod strety záujmov chránené osobitnými predpismi, ktoré držiteľ prieskumného územia podľa § 12 ods. 3 je povinný zistiť a navrhnúť opatrenia na ochranu týchto záujmov. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I v bode 20.  
žiadam v § 8a doplniť odsek 16, ktorý znie: 
„(16) Na výkon laboratórnych prác a terénnych meračských prác12c) sa u zahraničného poskytovateľa požaduje akreditácia podľa STN EN ISO/IEC 17025. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 12c znie: 
12c) Napríklad zákon č. 505/2009 Z. z. o akreditácii orgánov posudzovania zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 409/2011 Z. z. o niektorých opatreniach na úseku environmentálnej záťaže a o zmene a doplnení niektorých zákonov, zákon č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov, zákon č. 364/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Uvedené znenie navrhujem v záujme zaistenia bezpečnosti vykonávania činností. V inžinierskej geológii ide najmä o skúšky zemín ako podklad pre vypracovanie projektov pre všetky stavby ( budovy aj líniové stavby). Na základe týchto výsledkov statici vypočítavajú zakladanie stavieb. V čase keď sa objavujú také problémy so stavbami ako je napr. spadnutie mosta, mnoho budov a ciest ma statické problémy je potrebné, aby tieto činnosti boli vykonávané v súlade s STN EN ISO/IEC 17025. Obdobne je to v oblasti hydrogeológie pri vykonávaní prieskumov environmentálnych záťaží, pri prácach pri ekologických haváriách. Ide o odber vzoriek a následné analytické práce. Tieto práce sú väčšinou vykonávané ako podklad pre sanačné práce záťaží a nie je únosné, aby boli vykonávané tak isto bez kontroly odberov vzoriek, prevozu vzoriek, terénnych meraní a analytickej kontroly. 	Z 	N 	Na rozporovom konanní po vzájomnom vysvetlení si uvedenej problematiky zástupcovia Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR netrvajú na pripomienke. 	
MDVaRR SR 	K § 10  
žiadam doplniť odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Na výkon laboratórnych prác a terénnych meračských prác12c) sa požaduje akreditácia podľa STN EN ISO/IEC 17025. 
Odôvodnenie: Uvedené znenie navrhujem v záujme zaistenia bezpečnosti vykonávania činností. V inžinierskej geológii ide najmä o skúšky zemín ako podklad pre vypracovanie projektov pre všetky stavby ( budovy aj líniové stavby). Na základe týchto výsledkov statici vypočítavajú zakladanie stavieb. V čase keď sa objavujú také problémy so stavbami ako je napr. spadnutie mosta, mnoho budov a ciest ma statické problémy je potrebné, aby tieto činnosti boli vykonávané v súlade s STN EN ISO/IEC 17025. Obdobne je to v oblasti hydrogeológie pri vykonávaní prieskumov environmentálnych záťaží, pri prácach pri ekologických haváriách. Ide o odber vzoriek a následné analytické práce. Tieto práce sú väčšinou vykonávané ako podklad pre sanačné práce záťaží a nie je únosné, aby boli vykonávané tak isto bez kontroly odberov vzoriek, prevozu vzoriek, terénnych meraní a analytickej kontroly. 	Z 	N 	Na rozporovom konaní po vzájomnom vysvetlení si uvedenej problematiky zástupcovia Ministerstva dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR netrvajú na pripomienke. 	
MPRV SR 	K Čl. I bod 50 
V novelizačnom bode č. 50 sa navrhuje nové znenie § 23 ods. 4 písm. e), pričom sa z pôvodného znenia, ako podklad pre podanie žiadosti k návrhu na určene prieskumného územia, odstraňuje stanovisko orgánu, ktorý sa vyjadruje k projektu geologickej úlohy (§ 12) v rámci ochrany záujmov podľa osobitných predpisov17 (poznámka pod čiarou k odkazu 17 ) 
Navrhovanou zmenou textu v § 23 ods. 4 písm. e) sa „de facto“ odstráni kompetencia orgánov uvedených v poznámke pod čiarou k odkazu 17 k vyjadreniu sa k návrhu na určenie prieskumného územia a to najmä z toho dôvodu, že v § 23 ods. 10 súčasného znenia nie je presne definované, kto je dotknutý orgán. 

Preto navrhujeme: 
V § 23 ods. 10 uviesť nový text, ktorý znie: 
„Dotknuté orgány štátnej správy, ktoré chránia záujmy podľa osobitných predpisov 17, oznámia svoje stanoviská k návrhu na určenie alebo zmenu prieskumného územia zaslaného ministerstvom v lehote, ktorú určí ministerstvo a ktorá nemôže byť kratšia ako 15 dní; na stanoviská predložené po uplynutí určenej lehoty nemusí ministerstvo prihliadať. Ak je na zaujatie stanoviska nevyhnutný dlhší čas, ministerstvo na základe žiadosti dotknutého orgánu štátnej správy lehotu určenú podľa prvej vety pred jej uplynutím primerane predĺži.“ 

Odôvodnenie: 
Navrhovanou úpravou, sa pri rešpektovaní novelizačného bodu č. 50 zabezpečí jednoznačnosť definície dotknutého orgánu štátnej správy, taktiež sa zabezpečí konkretizácia „predmetu veci“, ku ktorej sa majú dotknuté orgány vyjadrovať (to v súčasnom znení § 23 ods. 10 chýba) a taktiež sa v navrhovanej zmene výslovne určí, že predmetné „zámery“, má dotknutým orgánom zasielať ministerstvo. V súčasnom znení nie je konkretizované „kto“ (či ministerstvo, objednávateľ, alebo zhotoviteľ geologických prác) a akým spôsobom, oslovuje dotknuté orgány v predmetnej veci. 
 	Z 	ČA 	Navrhnuté nové znenie písm. e) podľa ktorého ide o stanovisko štátneho geologického ústavu a v ods. 10 sa zavádzajú nový odkaz a poznámka pod čiarou, z ktorej vyplýva, ktoré dotknuté orgány štátnej správy sa vyjadrujú k určeniu prieskumného územia podľa osobitných predpisov. 	
MPRV SR 	Nad rámec návrhu 
V § 23 ods. 3 navrhujeme vložiť nové písm. j), ktoré znie: 
„j) zoznam orgánov, ktoré chránia záujmy podľa osobitných predpisov17 a návrh opatrení na ochranu týchto záujmov“ 

Odôvodnenie: 
V ustanovení súčasného znenia § 12 ods. 3, ktoré sa dotýka navrhovania geologických úloh, nie je taxatívne uvedená zmienka o tom, že by sa „orgány“ mali vyjadrovať k návrhu geologickej úlohy, len „sa zisťuje, či sa vykonávanie geologických prác pri riešení geologickej úlohy, bude týkať záujmov chránených osobitnými predpismi17 a navrhujú sa opatrenia na ochranu týchto záujmov“, avšak, výsledky týchto zistení, nie sú v zákone podchytené. Súčasne, zapracovaním navrhovaného znenia priamo do obsahu návrhu na určenie prieskumného územia, t.j. do § 23 ods. 3, sa zabezpečí „pomôcka“ pre ministerstvo pri oslovovaní dotknutých orgánov štátnej správy. 
 	O 	ČA 	V § 25 ods. 8 sa dopĺňa, že držiteľ prieskumného územia predloží ministerstvu schválený projekt geologickej úlohy s vyriešenými stretmi záujmov chránenými osobitnými predpismi do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o určení prieskumného územia.  	
MO SR 	K bodu 1 
V uvádzacej vete odporúčame slová „úvodnej vete“ nahradiť slovami „uvádzacej vete“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 6 
Odporúčame slovo „písmena“ nahradiť slovom „písmená“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 7 
1. Odporúčame zjednotiť písanie slov „fyzickou osobou podnikateľom“ z dôvodu, že v bode 1 sa tieto slová uvádzajú bez pomlčky ale už v bode 2 sa uvádzajú s pomlčkou. Táto pripomienka sa týka celého textu návrhu zákona. 
2. V poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčame slovo „napr.“ nahradiť slovom „Napríklad“ v súlade s bodom 22 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 12 
Odporúčame za slová „osobné údaje“ vložiť slovo „členov“ z dôvodu sprecizovania navrhovaného textu.. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 15 
Odporúčame slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“ z dôvodu správneho označenia, lebo za odsek 4 boli vložené nové odseky 5 a 6.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 16 
V uvádzacej vete odporúčame slová „odsekom 7“ nahradiť slovami „odsekom 8“ z dôvodu doplnenia ďalších odsekov v predchádzajúcom novelizačnom bode. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 23 
V súlade s bodom 37 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame text týkajúci sa vypustenia poznámky pod čiarou upraviť takto: „Poznámka pod čiarou k odkazu 13 sa vypúšťa.“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 25 
V poznámke pod čiarou k odkazu 15a odporúčame slová „Zákon NR SR č. 270/1995 Z. z.“ nahradiť slovami „Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 270/1995 Z. z.“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 37 
Odporúčame predložku „Do“ nahradiť predložkou „V“ a slová „v ods. 1 a 2“ nahradiť slovami „v odsekoch 1 a 2“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 45 
Z uvádzacej vety odporúčame vypustiť z dôvodu nadbytočnosti slovo „zároveň“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 48 
V poznámke pod čiarou k odkazu 25c odporúčame slová „Zákon NR SR č. 216/1995 Z. z“ nahradiť slovami „Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 216/1995 Z. z“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 53 
V ods. 1 písm. a) odporúčame slová „§ 21 a § 22“ nahradiť slovami „§ 21 a 22“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 65 
1. V odseku 11 odporúčame slovo „považuje“ nahradiť slovom „rozumie“. 
2. V súlade s bodom 22. prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame v poznámkach pod čiarou k odkazom 28a a 28b slovo „zákon“ uviesť s veľkým počiatočným písmenom, keďže ide o samostatnú vetu. Zároveň odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 28a rozpísať skratku „NR SR“. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 75 
V odseku 9 odporúčame uviesť výšku pokuty od - do, tak ako je to uvedené v odsekoch 7 a 8.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 77 
1. V odseku 5 odporúčame rozpísať uvedené dátumy takto: „1. júla 1988“ a „31. decembra 2018“. 
2. V poznámke pod čiarou odporúčame za slovami „k odkazu“ vložiť slovo „35a“. 
3. V poznámke pod čiarou k odkazu 35a odporúčame za slovom „zákona“ vložiť slová „Slovenskej národnej rady“ z dôvodu uvedenia správneho a úplného názvu všeobecne záväzného právneho predpisu. 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 14 
V poznámke pod čiarou č. 11a za názvami kódexov odporúčame vypustiť slová "v znení neskorších predpisov" a ustanovenie ukončiť úvodzovkami a bodkou.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 17 
Slovo "písmena" odporúčame zmeniť na "písmená" (dvakrát).  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 18 
V odseku 2 v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo "platných", v odseku 3 slová "geologického oprávnenia" použiť v množnom čísle a v odseku 4 za slová "fyzickej osobe" vložiť slovo " - podnikateľovi".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 25, 48, 65 
V poznámkach pod čiarou odporúčame rozpísať skratku "NR SR".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 32 
Novelizačný bod odporúčame preformulovať "V § 16 ods. 2 písm. c) sa slová "vrátane termálnych vôd a minérálnych vôd" nahrádzajú slovami "o geotermálnej energii, o prírodných horninových štruktúrach a podzemných priestoroch,".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 37, 48, 63 
Slovo "ods." odporúčame zmeniť na "odsek". 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 65 
V odseku 11 odporúčame slovo "považuje" zmeniť na "rozumie" a v odseku 12 slová "a to prevencie a likvidácie" zmeniť na "z dôvodu prevencie a likvidácie".  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K bodu 68 
V písmene b) odporúčame slovo "zabezpečiť" zmeniť na iné, napr. "zaistiť". 	O 	N 	slovo "zabezpečiť" je vhodnejšie na vyjadrenie uvedenej činnosti 	
MZVaEZ SR 	K bodu 75 
V ods. 2 písm. g) odporúčame slovo "prípadne" zmeniť na "alebo". 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 15 
V čl. I bode 15 odporúčame vetu „Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 6.“ nahradiť vetou „Doterajší odsek 5 sa označuje ako odsek 7.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 16 
V čl. I bode 16 uvádzacej vete odporúčame slová „odsekom 7“ nahradiť slovami „odsekom 8“ a v navrhovanom znení ustanovenia § 6 ods. 8 odporúčame číslo „(7)“ nahradiť číslom „(8)“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 65 
V čl. I bode 65 v navrhovanom znení poznámky pod čiarou k odkazu 28a odporúčame slová „NR SR“ nahradiť slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 77  
V čl. I bode 77 odporúčame vetu „Poznámka pod čiarou k odkazu znie:“ nahradiť vetou „Poznámka pod čiarou k odkazu 35a znie:“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu 7, poznámka pod čiarou 5b) 
Odkazy na zákony uvedené v poznámke pod čiarou č. 5b) je potrebné uviesť v chronologickom poradí, pričom skôr prijatý predpis sa cituje ako prvý. Uvedenou úpravou sa dosiahne súlad s bodom 22 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu 14, poznámka pod čiarou 11a) 
V prípade zákonov kódexového typu uvedených v poznámke pod čiarou č. 11a) odporúčame použiť citáciu uvedenú v bode 47 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu č. 15 
V poslednej vete novelizačného bodu č. 15 je potrebné číslovku "6" za slovom "odsek" nahradiť číslovkou "7". 
Odôvodnenie: Vzhľadom na vloženie nových odsekov 5 a 6 do § 6 novelizačným bodom č. 15. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu č. 16 
Navrhujeme v predvetí za slovom "odsekom"číslovku „7“ nahradiť číslovkou „8“ a tiež označenie odseku "(7)" nahradiť označením "(8)". 
Odôvodnenie: Vzhľadom na vloženie nových odsekov 5 a 6 do § 6 novelizačným bodom č. 15.  	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu 23 
Požadujeme preformulovať navrhované ustanovenie § 9 ods. 6 písmeno a) nakoľko vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa sa ukončuje záverečnou štátnou skúškou a vysokoškolské vzdelanie tretieho stupňa sa nadobúda úspešnou obhajobou dizertačnej práce v súlade so zákonom č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách. Úprava uvedeného ustanovenia je nevyhnutná aj v záujme jeho zrozumiteľnosti, čo požaduje čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky 	O 	A 	ustanovenie preformulované 	
MŠVVaŠ SR 	K novelizačnému bodu 75 
V navrhovanom ustanovení § 38 ods. 4 je potrebné prostredníctvom poznámky pod čiarou uviesť odkaz cez poznámku pod čiarou na osobitné predpisy. Uvedenou úpravou sa dosiahne súlad s bodom 21 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	N 	V § 38 ods. 4 je použitý vnútorný odkaz na príslušný paragraf. 	
MZ SR 	K čl. I bod 6 - v § 3  
navrhujeme definovať pojem „geotermálna voda“. 
Odôvodnenie: Nakoľko sa v § 3 vypúšťa písmeno n), ktoré definovalo pojem termálna voda, a keďže sa pojem nahradil pojmom „geotermálna“ (viď bod 5) navrhujeme definovať pojem geotermálna voda. Zákon č. 364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon) nedefinuje geotermálnu vodu ako základný pojem, ale je iba spomenutý v rozdelení vôd resp. pod podzemnými vodami. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	K čl. I bod 32 
nesúhlasíme, aby sa v § 16 ods. 2 písm. c) vypustili slová „vrátane minerálnych vôd“. 
Odôvodnenie: Záverečná správa by mala obsahovať nové geologické poznatky vrátane tých, ktoré priamo nesúvisia s jej cieľom, teda aj o výskyte podzemných vôd vrátane minerálnych vôd. 
Túto pripomienku považujte za zásadnú pripomienku. 
 	Z 	A 	slová boli ponechané 	
MZ SR 	K čl. I bod 66 § 31 ods. 1 
žiadame slová „zlikvidovať geologické diela a geologické objekty“ nahradiť slovami „zabezpečiť zlikvidovanie geologických diel a geologických objektov“. 
Odôvodnenie: objednávateľ musí rešpektovať pri vykonaní likvidácie podmienky stanovené zákonom a máme za to, že objednávateľ v určitom prípade nemusí vždy spĺňať znaky odbornej spôsobilosti potrebné na to, aby uskutočnil sám likvidáciu geologických diel a geologických objektov. 
 	O 	A 	doplnené slovo "zaistiť" 	
MZ SR 	K čl. I bod 67 § 31 ods. 2 
navrhujeme upraviť text, ktorý sa pripája za druhú vetu za bodkočiarkou nasledovne: „Ak objednávateľ nie je zhotoviteľom geologických prác, vykonaním likvidácie písomne poverí zhotoviteľa geologických prác.“ 
Odôvodnenie: navrhujeme zvážiť zavedenie „možnosti“ pre objednávateľa poveriť zhotoviteľa geologických prác vykonaním likvidácie geologického diela alebo geologického objektu, nakoľko sme toho názoru, že objednávateľ musí síce rešpektovať pri vykonaní likvidácie podmienky stanovené zákonom, ale nemusí v takomto prípade spĺňať znaky odbornej spôsobilosti potrebné na uskutočnenie likvidácie geologických diel a geologických objektov a v praxi sa bude toto ustanovenie aplikovať tak, že objednávateľ geologické dielo alebo geologický objekt zlikviduje sám. 
 	O 	A 	upravené 	
MZ SR 	K čl. I bod 77 - ods. 5 
odporúčame upraviť znenie nasledovne „ktoré neboli schválené ministerstvom podľa platných predpisov,“ a zároveň zosúladiť aj s poznámkou pod čiarou. 
Odôvodnenie: ustanovenie odporúčame preformulovať vzhľadom k tomu, že v minulosti /podľa predpisov platných od 1.7.1988, ale aj skôr/ výsledky geologických prác neboli vždy dokumentované formou záverečnej správy resp. ak aj áno nie všetky by zodpovedali kritériám pre ich schválenie podľa teraz platných predpisov. Predpokladáme, že uvedeným ustanovením bolo myslené schválenie zásob ložísk nevyhradených nerastov a výpočtu množstiev podzemných vôd vo vzťahu na ich odberné množstvá. V tejto súvislosti je zároveň potrebné upraviť i prehodnotenie odberných množstiev povolených v minulosti. 
 	O 	A 	upravené 	
MZ SR 	Nad rámec návrhu zákona  
V súvislosti s novelizáciou zákona č. 569/2007 Z. z., predkladáme návrh na doplnenie ustanovenia, ktoré by upravovalo zabezpečenie a povinnosť merania odberného množstva geotermálnej vody využívateľom, ktorý má vydané rozhodnutie o schválení záverečnej správy s výpočtom množstiev podzemnej vody a pre jej využívanie potrebuje povolenie na osobitné užívanie vôd vydané orgánom štátnej vodnej správy. Takáto úprava by pomohla orgánu štátnej vodnej správy pri kontrole platieb za odber podzemnej vody v tomto prípade geotermálnej a Ministerstvu životného prostredia Slovenskej republiky pri kontrole výdatnosti, resp. maximálneho využiteľného množstva zdrojov geotermálnej podzemnej vody tak, že využívateľ by údaje o odbernom množstve geotermálnej vody oznamoval za určité obdobie príslušnému orgánu štátnej správy. 	O 	ČA 	uvedená problematika bude upravená vo vodnom zákone 	
ŠÚ SR 	K bodu 6 
Odporúčame slovo „písmena“ nahradiť slovom „písmená“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 7 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 5b slovo „napr.“ nahradiť slovom „Napríklad“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 14 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 11a vypustiť čísla kódexov a uviesť len slovné označenie v súlade s bodom 47 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 14 
Odporúčame odkaz 9a na poznámku pod čiarou umiestniť nad slovo „organizácie“ v § 5 ods. 3 písm. e) a text uvedený v poznámke pod čiarou k odkazu 11b uviesť ako poznámku pod čiarou k odkazu 9a. V § 5 ods. 3 písm. e) za slovami „identifikačné číslo organizácie“ odporúčame zaviesť legislatívnu skratku „(ďalej len „identifikačné číslo“)“ a túto dôsledne používať v celom zákone, nakoľko v pôvodnom texte zákona sa používa aj výraz „identifikačné číslo organizácie“ a aj „identifikačné číslo“ bez zavedenia legislatívnej skratky. Z textu nie je zrejmé, že ide o totožné pojmy. 
 	O 	ČA 	čiastočne akceptované z dôvodu pribudnutia ďalších bodov,znenie novelizačných bodov upravené tak, aby sa používal jednotný pojem „identifikačné číslo organizácie“.  	
ŠÚ SR 	K bodu 21 
Odporúčame na konci vypustiť slová „(ďalej len „odborne spôsobilá osoba“)“ nakoľko uvedená legislatívna skratka je v pôvodnom texte. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 22 
Odporúčame uviesť text „V § 9 ods. 4 sa na konci sa pripájajú tieto slová: „na základe písomnej žiadosti o overenie odbornej spôsobilosti“.“. Podobne odporúčame upraviť aj bod 26. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 23 
Odporúčame v odseku 7 slová „ods. 2“ nahradiť slovami „odseku 2“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 32 
Odporúčame uviesť text „V § 16 ods. 2 písm. c) sa slová „vrátane termálnych vôd a minerálnych vôd“ nahrádzajú slovami „o geotermálnej energii, o prírodných horninových štruktúrach a podzemných priestoroch“. 
 	O 	A 	upravené 	
ŠÚ SR 	K bodu 37 
Odporúčame slová „ods. 1 a 2“ nahradiť slovami „odsekoch 1 a 2“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 48 
Odporúčame slová „ods. 13“ nahradiť slovami „odseku 13“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 53 
Odporúčame v § 11 písm. a) slová „§ 21 a § 22“ nahradiť slovami „§ 21 a 22“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 65 
Odporúčame v poznámkach pod čiarou slovo „zákon“ nahradiť slovom „Zákon“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K bodu 77 
Odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 35a za slová „k odkazu“ vložiť slová „35a“. 

 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K materiálu 
Odporúčame v poznámkach pod čiarou slová „NR SR“ nahradiť slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. 
 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Čl. I bod 7 
V poznámke pod čiarou k odkazu 5b odporúčame slovo "napr." nahradiť slovom "Napríklad". 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Čl. I bod 14 
Poznámku pod čiarou k odkazu 11a odporúčame upraviť v súlade s bodom 47 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K čl. I bod 15, 16, 23, 37 a 48 
V § 6 ods. 5 odporúčame slovo "ods." nahradiť slovom "odseku". Rovnaká pripomienka platí aj na novelizačný bod 16 - § 6 ods. 7, novelizačný bod 23 - § 9 ods. 7, novelizačný bod 37 a novelizačný bod 48 - § 23 ods. 3 písm. g). 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Čl. I bod 25, 48 a 65 
V poznámke pod čiarou k odkazu 15a odporúčame skratku "NR SR" nahradiť slovami "Národnej rady Slovenskej republiky". Rovnaká pripomienka platí aj na poznámku pod čiarou k odkazu 25c a k odkazu 28a. 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K Čl. I bod 77 
V navrhovanom § 45b ods. 5 odporúčame za slovo "fyzická" vložiť slovo "osoba", a to v súlade s čl. 6 ods. 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. Rovnako odporúčame v poznámke pod čiarou k odkazu 35a za slovo "k odkazu" vložiť slovo "35a" a slovo "Napr." nahradiť slovom " Napríklad". 	O 	A 	 	
ÚGKK SR 	K dôvodovej správe - všeobecnej časti 
V dôvodovej správe - všeobecnej časti v prvom odseku odporúčame upraviť názov zákona na ", ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len "návrh zákona"). 	O 	A 	 	
ÚNMS SR 	nad rámec predloženého návrhu 
Navrhujeme v § 5 ods. 3 doplniť písmeno g), ktoré znie: 

„g) údaj o akreditácii9a), ak žiada o vydanie geologického oprávnenia na výkon laboratórnych prác a terénnych meračských prác.“. 

a v § 5 ods. 4 doplniť písmeno f), ktoré znie: 

„f) údaj o akreditácii9a), ak žiada o vydanie geologického oprávnenia na výkon laboratórnych prác a terénnych meračských prác.“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 9a znie: 

„9a) Zákon č. 505/2009 Z. z. o akreditácii orgánov posudzovania zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“ 

Odôvodnenie: 
V súčasnej dobe sa vykonávajú laboratórne práce a terénne merania pre: 

Inžiniersku geológiu: jedná sa skúšky zemín ako podklad pre vypracovanie projektov pre všetky stavby (teda budov a aj líniových stavieb) Na základe týchto výsledkov statici vypočítavájú zakladanie stavieb. V dobe keď sa objavujú problémy so stavbami ako je spadnutie mosta a mnoho budov a ciest ma statické problémy nie je udržateľné, aby tieto skúšky vykonávali spoločnosti, ktoré nie sú pod kontrolou jednak s nadväznosťou meracích zariadení a ani s výkonom skúšok. 

Hydrogeológia: vykonávanie prieskumov environmentálnych záťaží, práce pri ekologických haváriách. Jedná sa o odber vzoriek a následné analytické práce. Tieto práce sú väčšinou vykonávané ako podklad pre sanačné práce záťaží a nie je únosné, aby boli vykonávané tak isto bez kontroly odberov vzoriek, prevozu vzoriek, terénnych meraní a analytickej kontroly. 

 	O 	N 	doterajšie ustanovenie je postačujúce;pre laboratórne práce a terénne meračské práce v rámci geologických prác je akreditáciu možné považovať ako dobrovoľný nástroj. Na jednotlivé skúšobné metódy a rozbory sa vzťahujú príslušné STN (STN EN), ktoré je oprávnená osoba povinná dodržiavať. Pre zabezpečenie zhody môže doklad o akreditácii vyžadovať od dodávateľa laboratórnych prác objednávateľ.  	
ÚNMS SR 	nad rámec predloženého návrhu 
V § 5 ods. 7 navrhujeme na konci pripojiť vetu v nasledovnom znení: 

„K žiadosti podľa odsekov 3 a 4 sa pripojí úradne osvedčená kópia osvedčenia o akreditácii.“. 

Odôvodnenie: V súčasnej dobe sa vykonávajú laboratórne práce a terénne merania pre: 

Inžiniersku geológiu: jedná sa skúšky zemín ako podklad pre vypracovanie projektov pre všetky stavby (teda budov a aj líniových stavieb) Na základe týchto výsledkov statici vypočítavájú zakladanie stavieb. V dobe keď sa objavujú problémy so stavbami ako je spadnutie mosta a mnoho budov a ciest ma statické problémy nie je udržateľné, aby tieto skúšky vykonávali spoločnosti, ktoré nie sú pod kontrolou jednak s nadväznosťou meracích zariadení a ani s výkonom skúšok. 

Hydrogeológia: vykonávanie prieskumov environmentálnych záťaží, práce pri ekologických haváriách. Jedná sa o odber vzoriek a následné analytické práce. Tieto práce sú väčšinou vykonávané ako podklad pre sanačné práce záťaží a nie je únosné, aby boli vykonávané tak isto bez kontroly odberov vzoriek, prevozu vzoriek, terénnych meraní a analytickej kontroly. 
 	O 	N 	doterajšie ustanovenie je postačujúce;pre laboratórne práce a terénne meračské práce v rámci geologických prác je akreditáciu možné považovať ako dobrovoľný nástroj  	
ÚNMS SR 	nad rámec predloženého návrhu 
V § 10 navrhujeme nasledovné znenie odseku 1: 

„1) Odborná spôsobilosť podľa § 9 sa nevyžaduje na vykonávanie geologických prác podľa § 2 ods. 4 písm. b); na vykonávanie laboratórnych prác a terénnych meračských prác sa vyžaduje osvedčenie o akreditácii9a).". 

Odôvodnenie: V súčasnej dobe sa vykonávajú laboratórne práce a terénne merania pre: 

Inžiniersku geológiu: jedná sa skúšky zemín ako podklad pre vypracovanie projektov pre všetky stavby (teda budov a aj líniových stavieb) Na základe týchto výsledkov statici vypočítavájú zakladanie stavieb. V dobe keď sa objavujú problémy so stavbami ako je spadnutie mosta a mnoho budov a ciest ma statické problémy nie je udržateľné, aby tieto skúšky vykonávali spoločnosti, ktoré nie sú pod kontrolou jednak s nadväznosťou meracích zariadení a ani s výkonom skúšok. 

Hydrogeológia: vykonávanie prieskumov environmentálnych záťaží, práce pri ekologických haváriách. Jedná sa o odber vzoriek a následné analytické práce. Tieto práce sú väčšinou vykonávané ako podklad pre sanačné práce záťaží a nie je únosné, aby boli vykonávané tak isto bez kontroly odberov vzoriek, prevozu vzoriek, terénnych meraní a analytickej kontroly. 
 	O 	N 	doterajšie ustanovenie je postačujúce;pre laboratórne práce a terénne meračské práce v rámci geologických prác je akreditáciu možné považovať ako dobrovoľný nástroj. Na jednotlivé skúšobné metódy a rozbory sa vzťahujú príslušné STN (STN EN), ktoré je oprávnená osoba povinná dodržiavať. Pre zabezpečenie zhody môže doklad o akreditácii vyžadovať od dodávateľa laboratórnych prác objednávateľ.  	
ÚPV SR 	Čl. I, bod 14 
V poznámke pod čiarou k odkazu 11a) odporúčame pre citované predpisy použiť v súlade s bodom 47 Legislatívnotechnických pokynov slovnú citáciu.  	O 	A 	 	
ÚPV SR 	Čl. I, bod 65 
Odporúčame upraviť poznámky pod čiarou k odkazom 28a) a 28b), a to v tom zmysle, že text v poznámke pod čiarou sa považuje za vetu, preto sa začína veľkým písmenom a končí sa bodkou (pozri bod 22 Legislatívnotechnických pokynov). Súčasne odporúčame "ohraničiť" text týchto poznámok pod čiarou úvodzovkami. 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 15: 
V poznámke o zmene doterajších odsekov je potrebné slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, vyplývajúca z prečíslovania odsekov. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 16: 
V úvodnej vete je potrebné slová „odsek 7“ nahradiť slovami „odsek 6“. Následne upraviť číslovanie navrhovaného odseku. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka, vyplývajúca z označenia odsekov v pôvodnom § 6. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 65: 
V poznámke pod čiarou k odkazu 28a) je potrebné skratku „NR SR“ rozpísať. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka (bod 45 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR). 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bod 75: 
V § 38 ods. 9 navrhujeme uviesť v súlade s predchádzajúcimi odsekmi aj minimálnu sumu pokuty. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I bodu 77: 
V § 45b v poznámke pod čiarou je potrebné za slovo „odkazu“ doplniť číslo odkazu „35a)“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBS 	 
Z legislatívnotechnického hľadiska však predkladáme tieto pripomienky. 

1. K bodu 1 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“. 

2. K bodu 3 
Navrhovaný tretí bod odporúčame z dôvodu zrozumiteľnosti upraviť takto: 
„3. V § 2 ods. 7 sa slová „v odseku 5 písm. b), c) a d)“ nahrádzajú slovami „v odseku 5 písm. b) a c).“ 

3. K bodu 7 
V poznámke pod čiarou k odkazu 5b je potrebné skratku slova „napr.“ nahradiť slovom „Napríklad“. Rovnakú úpravu je potrebné urobiť aj v bode 77 v poznámke pod čiarou k odkazu 35a. 

4. K bodu 9 
Navrhované znenie tohto bodu odporúčame umiestniť ako posledný bod tejto novely zákona. 

5. K bodu 14 
K odkazu 
Dovoľujeme si upozorniť, že ak sa v texte právneho predpisu odkazuje na iné právne predpisy, odkazy sa číslujú priebežne, odkazy sa neprečíslovávajú. Z tohto dôvodu je potrebné odkaz 11a upraviť a postupovať podľa Legilatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky. 

6. K bodu 15 
V navrhovanom ustanovení na konci je potrebné slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“. 

7. K bodu 16 
V nadväznosti na pripomienku k bodu 15 je potrebné zosúladiť číslovanie odsekov. V uvádzacej vete je potrebné slová „odsekom 7“ nahradiť slovami „odsekom 8“, navrhovaný odsek 7 je potrebné označiť ako odsek 8. Súčasne v navrhovanom ustanovení je potrebné slová „ podľa ods. 5“ nahradiť slovami „podľa odseku 5“. 

8. K bodu 18 
V § 8 ods. 4 je potrebné slová „fyzickej osobe“ nahradiť slovami „fyzickej osobe-podnikateľa“. 

9. K bodu 23 
V navrhovanom ustanovení je potrebné vetu za odsekom 8 upraviť takto: „Súčasne sa vypúšťa poznámka pod čiarou k odkazu 13.“. 

10. K bodu 24 
a) V § 9a ods. 2 je potrebné za slovo „verejnú“ vložiť slovo „časť“, 
b) v § 9a ods. 4 je potrebné slová „overené kópie“ nahradiť slovami „osvedčené kópie“. 

11. K bodu 25 
V poznámke pod čiarou k odkazu 15a je potrebné skratku slov „NR SR“ vypísať celými slovami. Rovnakú úpravu je potrebné urobiť aj v bode 48 k odkazu 25c a v bode 65 k odkazu 28a. 

12. K bodu 32 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slová „sa pripájajú slová“ nahradiť slovami „sa pripájajú tieto slová:“. 

13. K bodu 35 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slová „bod 1“ nahradiť slovami „prvého bodu“. 

14. K bodu 37 
Začiatok uvádzacej vety je potrebné upraviť takto: 
„37. V § 18 ods. 3.........“. Ďalej je potrebné slová „s výnimkou“ nahradiť slovom „okrem“ a slovo „ods.“ nahradiť slovami „odsekoch“. 

15. K bodu 42 
V § 20 ods. 3 druhej vete je potrebné slovo „stanovených“ nahradiť slovom „určených“. 

16. K bodu 45 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slovo „zároveň“ nahradiť slovom „súčasne“. 

17. K bodu 48 
V navrhovanom ustanovení je potrebné slová „podľa ods. 13“ nahradiť slovami „podľa odseku 13“ a slovo „overené“ nahradiť slovom „osvedčené“. 

18. K bodu 77 
V § 45b ods. 5 je potrebné slová „1.7.1988“ nahradiť slovami „1. júla 1988“ a slová „31.12.2018“ slovami „31. decembra 2018.“. 

 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 12  
Odporúčame predkladateľovi za slovo „údaje“ doplniť slovo „členov“. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, body 12 a 13 
Odporúčame predkladateľovi preformulovať tieto novelizačné body tak, aby sa odstránila duplicita požiadavky na predloženie dokladu o bezúhonnosti a výpisu z registra trestov v odsekoch 5 a 7.  	O 	A 	preformulované 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 15 
Aby sa predišlo duplicitnému číslovaniu odsekov, odporúčame predkladateľovi doterajší odsek 5 označiť ako odsek 7. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, body 18 a 24 
Keďže zavedenie neverejnej časti registra geologických oprávnení a registra odborne spôsobilých osôb nie je náležite odôvodnené, žiadame predkladateľa, aby prehodnotil zavedenie neverejnej časti týchto registrov. V prípade, že predkladateľ bude trvať na zavedení neverejnej časti týchto registrov, žiadame ich náležite odôvodniť.  	O 	A 	vzhľadom na potrebu neverejnej časti registra je táto problematika vysvetlená v dôvodovej správe 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 20 
Upozorňujeme predkladateľa, že navrhované ustanovenia § 8a ods. 14 a 15 je potrebné vypustiť, keďže úprava je predmetom osobitného zákona, ktorým je zákon č. 136/2010 Z. z. v platnom znení. 	O 	ČA 	prepracované v nadväznosti na zákon č. 136/2010 Z.z. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 32 
Odporúčame predkladateľovi pred pripájané slová vložiť čiarku.  	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 50 
V navrhovanom písmene e) odporúčame predkladateľovi špecifikovať subjekt označený ako „organizácia poverená ministerstvom“, keďže nie je jasné či ide o štátny geologický ústav v zmysle novelizačného bodu 9 alebo inú osobu. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 68 
V navrhovanom znení písm. c) je povinnosť „riešiť úpravu pozemkov“ príliš všeobecná a z tohto dôvodu ju odporúčame špecifikovať. 	O 	A 	preformulované 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 75 
V navrhovanom odseku 9 odporúčame, tak ako je tomu v predchádzajúcich odsekoch, uviesť minimálnu výšku sankcie. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I, bod 77 
Z legislatívno-technického hľadiska odporúčame predkladateľovi nahradiť slová „platnosti týchto území“ slovami „platnosti určenia týchto území“.  	O 	N 	odporúčaná úprava nie je pojmovo v súlade s navrhovaným textom  	
OAP SVL ÚV SR 	K tabuľke zhody  
Upozorňujeme predkladateľa, že návrhom dochádza k zmenám v ustanoveniach, ktorými sa preberajú smernica 94/22/ES, smernica 2009/31/ES v platnom znení a smernica 2005/36/ES v platnom znení. Z tohto dôvodu je potrebné uviesť tieto ustanovenia návrhu v tabuľkách zhody k uvedeným smerniciam. 	O 	A 	návrh zákona bol zásadne upravený - vypustené niektoré body v zmysle rokovaní so ZMOS-om, v §24, ktorým sa preberá smernica 94/22/ES, smernica 2009/31/ES v platnom znení, došlo k úprave pri podávaní návrhu na určenie prieskumného územia (uvedené smernice tento postup neriešia). Ustanovenia §9 ods. 9 až 12 na ktoré sa vzťahuje smernica 2005/36/ES a zákon č. 293/2007 Z.z. o uznávaní odborných kvalifikácií sa navrhovaným znením nemenia.  	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Žiadame do bodu č. 3 písm. a) doložky zlučiteľnosti doplniť primárne a sekundárne právo EÚ, ktoré súvisí s problematikou návrhu. V prípade primárneho práva EÚ ide o čl. 114 Zmluvy o fungovaní Európskej únie a v prípade sekundárneho práva EÚ ide o smernicu 94/22/ES, smernicu 2009/31/ES v platnom znení a smernicu 2005/36/ES v platnom znení. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K článku III. 
Navrhujeme v úvodnej vete za číselné označenia zákonov „251/2012, 286/2012, 336/2012 a 339/2012“ vložiť skratku „Z. z.“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 65 
Navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 28 vypustiť skratku „NR SR“ a nahradiť ju slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 48 
Navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 25c vypustiť skratku „NR SR“ a nahradiť ju slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 25 
Navrhujeme v poznámke pod čiarou k odkazu 15a vypustiť skratku „NR SR“ a nahradiť ju slovami „Národnej rady Slovenskej republiky“. Legislatívno-technická pripomienka. 	O 	A 	 	
NKÚ SR 	K bodu 15 
Navrhujeme slová „odsek 6“ nahradiť slovami „odsek 7“. Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
GP SR 	1. K bodu 1 
Slovo „úvodnej“ nahradiť slovom „uvádzacej“. 	O 	A 	 	
GP SR 	2. K bodu 3 
Navrhovanú zmenu § 2 ods. 7 písm. b) vyjadriť takto: slová „v ods. 5 písm. b), c) a d)“ sa nahrádzajú slovami „v ods. 5 písm. a) a b)“. 	O 	ČA 	nahradené písmenami b) a c) 	
GP SR 	3. K bodu 5 
Slovo „písmeno“ nahradiť slovom „písm.“ a v texte doplniť odkaz 2 pôvodne umiestnený nad slovami „termálnych vôd“. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K bodu 23 
Vypustenie poznámky pod čiarou vyjadriť podľa bodu 38 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
GP SR 	5. K bodu 24 
V § 9a ods. 5 doplniť vyčiarknutie odborne spôsobilej osoby z registra aj o prípad vyhlásenia za mŕtveho. 	O 	A 	 	
GP SR 	6. K bodu 32 
Zmenu v § 16 ods. 2 písm. c) vyjadriť podľa bodu 29 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	O 	A 	 	
GP SR 	7. K bodu 37 
V uvádzacej vete slovo „do“ nahradiť slovom „v“. 	O 	A 	 	
GP SR 	8. K bodu 45 
Slovo „zároveň“ vypustiť. 	O 	A 	 	
GP SR 	9. K bodu 65 
V § 29 ods. 9 doplniť o skutočnosť, od kedy plynie 6 mesačná lehota. 	O 	A 	 	
GP SR 	10. K čl. III, k bodu 1 
Vzhľadom na rozsah navrhovaných zmien uviesť § 9 ods. 1 písmeno g) v novom znení. 	O 	N 	ponechaný pôvodne navrhnutý bod 	
GP SR 	11. K čl. IV 
Za text vložiť bodku. 	O 	A 	doplnené v čl. VI 	
KOZ SR 	Stanovisko k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z. z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
KOZ SR k predmetnému návrhu zákona nemá pripomienky. 	O 	A 	 	
ZMOS 	K návrhu ako celku - všeobecná pripomienka 
Žiadame vypustiť ustanovenia, ktorými sa oslabuje postavenie miestnej územnej samosprávy v súvislosti s konaniami v rámci geologického zákona. 
Odôvodnenie: 
Predkladateľ navrhuje zmeny postavenia miestnej územnej samospráve v súvislosti právami a povinnosťami upravenými subjektov v geologickom zákone. Nesúhlasíme so zmenou postavenia obce/mesta vo vzťahu konaniam upraveným v geologickom zákone. 
 	Z 	A 	Ustanovenia oslabujúce postavenie miestnej územnej samosprávy boli vypustené. 	
ZMOS 	k návrhu ako celku - všeobecná pripomienka 
Žiadame precizovať dôvodovú správu, prípadne text návrhu zákona tak, aby boli v praxi minimalizované možné alternatívne výklady. 

Odôvodnenie: 
Z niektorých ustanovení nie je zrejmý zámer predkladateľa, a je možné z ich vykladať alternatívne. Z praktických skúseností územnej samosprávy je zrejmé, že sporové súdne konanie medzi „developerom“ a orgánom verejnej správy sa práve z dôvodu právnej neistoty zneužíva na úkor obcí a ich obyvateľov. 
 	Z 	A 	Pripomienka bola akceptovaná a zapracovaná v rámci riešenia pripomienok k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona. 	
ZMOS 	K čl. I. bod 42 (§20 nový ods. 3.) 
Žiadame uvedený novelizačný článok prepracovať. 

Odôvodnenie: 
Samosprávny orgán územného a stavebného poriadku, ktorého výkon bol prenesený na obce sa riadi verejným záujmom vyjadreným samosprávnym orgánom obce, ktorý schvaľuje územno plánovaciu dokumentáciu obce. Štátny orgán mu môže nariadiť konanie, ktoré sa týka najmä procesnej a zákonnej stránky vyplývajúce zo stavebného zákona (50/1976 Zb. v platnom znení) a s nim súvisiacich všeobecne záväzných predpisov na úseku územného plánovania ako i súvisiacich metodík a noriem. Nie je možné súhlasiť s požiadavkou Ministerstva životného prostredia SR, ktoré sa bude vyjadrovať ku každému územnoplánovaciemu návrhu na úrovni obce aby ....“v takýchto územiach možno územnoplánovaciu dokumentáciu schváliť len po splnení stanovených podmienok.“, keď nie je zrejmé o aké stanovené podmienky vznesené voči samosprávnemu orgánu obce sú, resp. boli vznesené. V prvej vete novelizačného ustanovenia ministerstvo „....v záujme ochrany životného prostredia a racionálneho postupu pri územnom plánovaní môže..... vyčleniť územia......namiesto musí, čo by obciam a samosprávnym orgánom obcí určite viac pomohlo, ako len byť odkázaný na niečo, čo sa môže ale nemusí (týka sa najmä území destabilizovaných, deformovaných alebo inak z hľadiska IG podmienok rizikovými – rizikové faktory abiokomplexov). Prístup verejnosti do geologických databáz je komplikovaný a spoplatnený. Preto nie je možné akceptovať novelizačný odsek, lebo nie je zrejmé o aké podmienky ide a ani sa nevyžaduje prerokovanie opodstatnenosti vznesených podmienok Ministerstva životného prostredia SR, napr. aj z hľadiska záujmov vlastníkov pozemkov a pôdy resp. požiadaviek pozemkových úprav v obci. 
 	Z 	A 	ustanovenie § 20 ods. 3 bolo prepracované v zmysle dohody 	
ZMOS 	K čl. I bod 47 (§ 23 ods.1) 
Žiadame zachovať doterajšie znenie ustanovenia bez viazania na ďalšie obmedzujúce podmienky. 

Odôvodnenie : 
Znenie navrhovanej druhej vety: „Konanie o zmene prieskumného územia, predĺžení doby platnosti, zmluvnom prevode alebo o zrušení prieskumného územia sa začína dňom podania návrhu držiteľa prieskumného územia; toto konanie môže v prípade verejného záujmu začať ministerstvo aj z vlastného podnetu alebo v konaní o zmene prieskumného územia alebo o zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z podnetu dotknutej obce alebo dotknutého samosprávneho kraja, ak držiteľ prieskumného územia poruší opakovane povinnosti ustanovené rozhodnutím o určení prieskumného územia alebo právnymi predpismi vydanými k ochrane životného prostredia.“. 

Trváme na doterajšej právnej úprave a nesúhlasíme, aby bola obmedzená možnosť územnej samosprávy (obcí a samosprávnych krajov) predložiť ministerstvu podnet na začatie konania o zmene alebo o zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov len v prípade, „ak držiteľ prieskumného územia poruší opakovane podmienky ustanovené rozhodnutím o určení prieskumného územia alebo právnymi predpismi k ochrane ŽP“. 
 	Z 	A 	príslušné ustanovenie ponechané v pôvodnom znení 	
ZMOS 	čl. I bod 50. (§ 23 ods. 4 k písmenu e)) 
Žiadame ponechať platnú právnu úpravu 

Odôvodnenie: 
Podľa návrhu „stanoviská orgánov, ktoré sa vyjadrujú k projektu geologickej úlohy z hľadiska ochrany záujmov chránených osobitnými predpismi“ s poukazom na odkaz č. 17, majú byť nahradené „stanoviskom organizácie poverenej ministerstvom“ – nesúhlasíme s navrhovanou zmenou a odporúčame ponechať doterajšiu úpravu z dôvodu, že odborné stanoviská predkladané viacerými orgánmi sú zárukou objektívnosti i väčšej transparentnosti pri posudzovaní projektu. 
 	Z 	N 	Na rokovaní bola problematika vysvetlená a nakoľko sa netýka postavenia samosprávy, zástupcovia ZMOS-u na pripomienke netrvajú. 	
ZMOS 	K čl. I bod 50. (§ 23 ods. 4 k písmenu f)) 
Pôvodný § 23 ods. 4 a písmeno f) zákona žiadame ponechať v pôvodnom znení. 

Odôvodnenie: 
V osobitnej časti dôvodovej správy k novele zákona sa tendenčne a neobjektíve uvádzajú dôvody tejto zmeny bez toho aby sa prerokovali so zástupcami obcí, teda odoberá sa im právo bez toho aby sa uvedené vopred prerokovalo a zdôvodnilo. Zdôvodnenie sa opätovne a nesprávne opiera sa Ústavu SR cit.: Podľa čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky má štát, ako vlastník nerastného bohatstva, právo využívať svoj majetok v súlade s platnými zákonmi a zároveň má aj povinnosť o majetok sa starať a ktorýkoľvek iný vlastník nemá právo mu v tomto využívaní neprimerane a bez relevantných dôvodov brániť.Dovoľujeme si upozirniť, že tu si štátny orgán ososbuje právu vysoko nad rámec Ústavy a zrejme mu nedochádza to, čo je uvedené vyššie, že základom štátu a jeho fungovania je občan a samosprávne inštitúcie, ktoré zriaďuje, pričom základná zložka samosprávy je obec. Ak sa takýmto výkladom štátny orgán stavia do pozície vlastníka nerastného bohatstva, to isté právo pripadá každému jeho občanovi a jeho zvrchovane zvoleným samosprávnym orgánom, teda aj obciam. V dôvodoch je aj úplne nekompetentne uvedené platné právo veta dotknutej územnej samosprávy. Obce si nikdy neuplatňovali “právo veta” a toto je úplne nesprávny a nekompetentný výklad práva, ktoré obciam a samosprávnym orgánom vyplýva z ústavného systému Slovenskej republiky. Právo veta je právom, ktoré sa uplatnuje pri jednostrannom zákaze nejakého konania alebo rozhodovania. Nie je to identické s právom samosprávy vyjadriť svoj nesúhlas s niečim s čím sa samospráva v záujme svojích občanov (a tvorcov samosprávnych orgánov) a teda vo verejnom záujme nestotožňuje a má nato dôvody. Je to právo nesúhlasiť s niečoim, čo nie je v prospech verejnosti (a častokrát v preferencii individuálneho záujmu, ako je napr. ťažba nerastných surovín). Je to právo samosprávnej demokracie , kde väčšina rozhodovacích právomoci je presunutá na najnižší stupeň spoločenského usporiadania, na obec. Nikde v zákone nie je použité „právo veta“ a pôvodný text, ktorý požadujeme aby sa zachoval znie: „stanoviská orgánov dotknutých obcí a samosprávnych krajov, ktoré sa pri návrhu na určenie prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov vyjadrujú k projektu geologickej úlohy z hľadiska cieľov a priorít programov hospodárskeho a sociálneho rozvoja obcí a samosprávnych krajov alebo záväznej časti územnoplánovacej dokumentácie“. 

Nie je pravdou, že takéto stanovisko je predkladané bez “dostatočného odôvodnenia nesúhlasu, ktorým sa marí možnosť uskutočnenia geologického prieskumu a využívania nerastného bohatstva štátu”. Tieto stanoviská sú vždy zdôvodnené a sú v intenciách aj oficiálne prijatých samosprávnych a všeobecne záväzných dokumentov, ako napr. PHSR, ÚPD a podobne. Tiež sú zdôvodňované aj objetívnymi požiadavkami ochrany a tvorby životného prostredia, ochranou prírody a krajiny a prírodnými zdrojmi. Aj toto je spoločné bohatstvo štátu, verejnosti, samosprávy a obcí a preto obce nesúhlasia, aby štátny orgán posilňoval predovšetkým postavenie štátu a jeho neobmedzenú možnosť prístupu k “svojmu” nerastnému bohatstvu. 
 	Z 	A 	príslušné ustanovenie bolo ponechané v pôvodnom znení 	
ZMOS 	K čl. I bod 52. (§ 23 ods. 9 druhá veta) 
Nesúhlasíme s vypustením územnej samosprávy ako účastníka konania a žiadame ponechať doterajšie znenie ustanovenia. 

Odôvodenie: 
Podľa predloženého návrhu by územná samospráva (obce a samosprávne kraje) nebola účastníkom konania o určení, zmene alebo zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov. 

Doterajšia právna úprava je v súlade s postavením a úlohami vyplývajúcimi pre samosprávu z Ústavy SR a osobitných zákonov. Ako účastník konania o určení, zmene alebo zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov môže vplývať na to, aby bola územná samospráva schopná plniť svoje základné funkcie a úlohy a napĺňať vytýčené priority a koncepcie vyjadrené v regulatívoch daných v záväzných častiach územných plánov (ÚPD) príp. v iných základných dokumentoch ako napr. programy hospodárskeho a sociálneho rozvoja (PHaSR) a efektívne vplývať na rozvoj svojich území, ako aj utvárať a ochraňovať zdravé podmienky a zdravý spôsobu života a práce svojich obyvateľov. Bez možnosti vyjadriť sa k zásadným veciam podľa tohto zákona, je samospráve odňatá možnosť efektívne spolurozhodovať o svojom ďalšom vývoji. 

Nesúhlasíme s argumentáciou uvedenou v odôvodnení tejto navrhovanej zmeny, že „ podľa čl. 20 (!) Ústavy SR má štát, ako vlastník nerastného bohatstva, právo využívať svoj majetok v súlade s platnými zákonmi a zároveň má aj povinnosť o majetok sa starať a ktorýkoľvek iný vlastník nemá právo mu v tomto využívaní neprimerane a bez relevantných dôvodov brániť“ a to z nasledovných dôvodov: 
Predkladateľ návrhu mal zrejme na mysli čl. 4 (nie čl. 20) Ústavy SR, ktorý určuje, že „Nerastné bohatstvo, jaskyne, podzemné vody, prírodné liečivé zdroje a vodné toky sú vo vlastníctve Slovenskej republiky“. 

Upozorňujeme, že aj územná samospráva je osobitným vlastníkom, keďže jej je zverené vlastníctvo určitého špeciálneho druhu, prostredníctvom ktorého zabezpečuje verejný záujem vymedzený osobitnými predpismi. V tejto súvislosti poukazujeme na čl. 20 Ústavy SR, ktorý mimo iného určuje aj, že „vlastnícke právo všetkých vlastníkov má rovnaký obsah a ochranu, vlastníctvo zaväzuje, nemožno ho zneužiť na ujmu práv iných a v rozpore so všeobecnými záujmami chránenými zákonom a výkon vlastníckeho práva nesmie poškodzovať ľudské zdravie, prírodu, kultúrne pamiatky a životné prostredie nad mieru ustanovenú zákonom. Preto ani štát ako vlastník nerastného bohatstva nemôže nerešpektovať právo ostatných vlastníkov, napríklad vlastníkov pozemkov, v ktorých sa toto nerastné bohatstvo nachádza. Vlastníkmi takýchto pozemkov je veľmi často územná samospráva, ktorá aj prostredníctvom týchto pozemkov navyše zabezpečuje určené verejné záujmy. 
 	Z 	A 	príslušné ustanovenie sa nemení 	
ZMOS 	K čl. 1 Bod 53 (§ 23 odsek 11) 
Žiadame ponechať doterajšie znenie písm. c) 

Odôvodnenie: 
Podľa predloženého návrhu by nesúhlas dotknutej obce alebo samosprávneho kraja s určením prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie v doterajšom písm. c) bol vypustený ako dôvod , pre ktorý ministerstvo zamietne návrh na určenie prieskumného územia, nemožno akceptovať a žiadame ponechať doterajšie znenie písm. c). Tento bod úzko súvisí s návrhom v § 23 ods. 9, preto uplatňujeme argumentáciu totožnú ako k návrhu na zmeny v ods. 9 Bez možnosti samosprávy vyjadriť sa právne účinným spôsobom k zásadným veciam, je samospráve odňatá možnosť efektívne determinovať a zodpovedať za plnenie svojich úloh a rozvoj svojho územia. 
 	Z 	A 	V zmysle dohody na rokovaní so zástupcami ZMOS-u bol text preformulovaný, tak, aby bolo zachované "právo veta" obce v jej katastri a samosprávneho kraja na jeho území - nový odsek 12. 	
ÚMS 	Pripomienky k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach v znení neskorších predpisov 
A. VŠEOBECNE: 
Upozorňujeme na nesúlad ustanovení o zmluvnom prevode prieskumného územia so zákonom o verejnom obstarávaní. Keďže držiteľ prieskumného územia má za istých podmienok prednostné právo na určenie dobývacieho priestoru a následne ťažbu, prevod prieskumného územia je netransparentným procesom. 
Žiadame upraviť určenie prieskumného územia analogicky s §24 resp. s §28 tohto zákona. 
Zásadná pripomienka 

B. K JEDNOTLIVÝM USTANOVENIAM: 
1. §23 ods. 1 – konanie o určení, zmene alebo zrušení prieskumného územia 
Žiadame doplniť text: „ak držiteľ prieskumného územia poruší opakovane povinnosti ustanovené rozhodnutím o určení prieskumného územia alebo právnymi predpismi vydanými k ochrane životného prostredia“ obmedzuje právomoci miestnych a regionálnych samospráv. Podnet na konanie o zmene alebo zrušení prieskumného územia zo strany samospráv môže mať aj iné dôvody. 
Zásadná pripomienka 
2. §23 ods. 4 
V návrhu je vypustené písm. e) stanoviská orgánov, ktoré sa vyjadrujú k projektu geologickej úlohy z hľadiska ochrany záujmov chránených osobitnými predpismi 17). 
Nesúhlasíme s vypustením tejto podmienky ! 
Zásadná pripomienka 
Odôvodnenie: 
Nakoľko už pri určovaní prieskumného územia je nevyhnutné poznať a vyhodnotiť záujmy chránené osobitnými predpismi. 
3. §23 ods. 11 
V návrhu je vypustené písm. c) 
Nesúhlasíme s vypustením písm. c) ! 
Zásadná pripomienka 
Odôvodnenie: 
Tento návrh opätovne obmedzuje právomoci miestnych a regionálnych samospráv, ktoré majú plné kompetencie v súvislosti s určovaním cieľov a priorít svojho hospodárskeho a sociálneho rozvoja a tiež s určovaním územných plánov a plánovaním rozvoja ich územia. 

4. §23 ods. 11 
V návrhu je vypustené písm. d) 
Nesúhlasíme s vypustením písm. d) ! 
Zásadná pripomienka 
Odôvodnenie: 
Znenie textu v odseku písm. d)., bolo nástrojom na sankcionovanie držiteľov prieskumného územia, v prípade nezaplatenia úhrady za iné prieskumné územie. 
Vypustenie znenie tohto písmena považujeme za nevýhodné pre Slovenskú republiku. 

 	Z 	A 	Na základe rokovania so zástupcami Združenia miest a obcí Slovenska boli ustanovenia obmedzujúce právomoci obcí vypustené a zostáva v platnosti súčasné znenie geologického zákona v tejto oblasti 	
Greenpeace 	Pripomienkové konanie k materiálu rezortné číslo : 4139/2013-4.3 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov  
Ministerstvo životného prostredia SR 
vladimir.siroky@enviro.gov.sk 
https://lt.justice.gov.sk/Material/MaterialHome.aspx?instEID=54&matEID=5904 

Vec: Pripomienkové konanie k materiálu rezortné číslo : 4139/2013-4.3 k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov 

V súlade s čl. 13 ods. 3 a s prihliadnutím na čl. 14.ods. 6 Legislatívnych pravidiel vlády Slovenskej republiky, schválených uznesením vlády SR z 25. mája 2010 č. 352, v znení uznesenia vlády SR z 13. októbra 2010 č. 693, uznesenia vlády SR z 15. decembra 2010 č. 895, uznesenia vlády SR z 2. marca 2011 č. 163, uznesenia vlády SR zo 6. júla 2011 č. 472, uznesenia vlády SR z 23. mája 2012 č. 210, uznesenia vlády SR zo 7. novembra 2012 č. 620 a uznesenia vlády SR zo 6. decembra 2012 č. 680 (ďalej len „legislatívne pravidlá“) zasielame hromadnú pripomienku k materiálu č.10349/2009-9 rezortné číslo : 4139/2013-4.3 k Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov. 

Text hromadnej pripomienky bol spracovaný JUDr. Jozefom Šuchtom a zaslaný prostredníctvom Portálu právnych predpisov na MŽP SR elektronicky JUDr. Jozefom Šuchtom, Ing. Karolom Labašom a Ladislavom Rovinským a Jurajom Rizmanom. Text je zverejnený na internetovej stránke www.changenet.sk. 

Za splnomocnencov pre zastupovanie pri rokovaní o pripomienkach určujem: 

JUDr. Jozefa Šuchtu, Nové Mesto nad Váhom, a 
Ing Karola Labaša, Košice, 
JUDr. Mgr. Ladislava Rovinského, Košice, 
Juraja Rizmana, štatutárneho zástupcu občianskeho združenia Greenpeace Slovensko, Bratislava. 

Žiadame, aby navrhovateľ v prípade, že úplne alebo čiastočne nevyhovie hromadnej 
pripomienke verejnosti, uskutočnil rozporové konanie v zmysle čl. 14 ods. 6 legislatívnych 
pravidiel. 

Znenie hromadnej pripomienky verejnosti. 

V súlade s čl. 14 ods. 1 Legislatívnych pravidiel a s prihliadnutím na čl. 14 ods. 3 legislatívnych pravidiel predpisu predkladáme pripomienky ku návrhu návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach (geologický zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „návrh zákona“), pričom všetky nižšie uvedené pripomienky považujeme za zásadné. 
V spojitosti s predložením hromadnej pripomienky verejnosti predkladáme v súlade s čl 14 ods. 2 legislatívnych pravidiel pripomienky v členení : 
a) všeobecné pripomienky 
b) pripomienky k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona. 

Všeobecné pripomienky 
V rámci všeobecných pripomienok konštatujeme, že tvrdenia , ktoré spracovateľ uplatňuje ako zdôvodnenia k vyššie uvedeným navrhovaným zmenám, obsiahnuté vo všeobecnej časti dôvodovej správy, resp. v osobitnej časti dôvodovej správy sú často nepodložené, účelovo upravené, resp. nie sú v súlade so skutočnosťou. Text týchto tvrdení je potrebné so skutočnosťou zosúladiť. V tejto súvislosti je zároveň potrebné odmietnuť postupy navrhované v rámci vyššie uvedených zmien, ktoré by znamenali nepriamu novelizáciu iného právneho predpisu (čo je podľa legislatívnych pravidiel neprípustné), resp. v prípade ich schválenia by spôsobili nerešpektovanie platných ustanovení iných právnych predpisov. 

Spracovateľ návrhov vyššie uvedených zmien geologického zákona odôvodňuje zmeny odstraňovaním administratívnych prekážok pri prieskume a ťažby rádioaktívnych nerastov, ktoré vidí vo vyššie uvedených právomociach územnej samosprávy (ktoré chce zrušiť). 

V uvedenej spojitosti konštatuje vo všeobecnej časti dôvodovej správy k návrhu zákona, že vychádza údajne zo surovinovej politiky Európskej únie a poukazuje na oznámenie Európskej komisie „Iniciatíva v oblasti surovín - zabezpečovanie našich nevyhnutných potrieb pre rast a zamestnanosť v Európe (označená pod č.KOM(2008)699) z 4.11.2008) . 

V súvislosti so zdôvodňovaním uvádzaných návrhov zmien spracovateľ zároveň tvrdí, že uvádzanými právomocami obcí a samosprávnych krajov dochádza ku obmedzovaniu vlastníckeho práva štátu - v tomto kontexte ku ložiskám rádioaktívnym nerastom - ktoré by však mali preskúmavať a ťažiť súkromné spoločnosti - a na podporu tohto tvrdenia cituje (neúplne) čl. 20 Ústavy Slovenskej republiky. 

Uplatňovanie právomocí obcí a samosprávnych krajov (vychádzajúcich z platne schválených priorít územného plánu) je podľa vyjadrenia spracovateľa diskrimináciou podnikateľov, ktorých prednostným záujmom je vyhľadávanie rádioaktívnych nerastov. Zároveň v tejto súvislosti vyjadruje svoj názor, že samotný geologický prieskum je činnosť dočasná a nemusí z hľadiska zásahu do územia a postavenia územnej samosprávy nič znamenať. 

V súvislosti s vyššie uvedenými tvrdeniami spracovateľa upozorňujeme, že jeho zámer vylúčiť z geologického zákona povinnosť zamietnuť návrh prieskumného územia pre vyjadrený nesúhlas obcí a samosprávnych krajov z dôvodu nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválených územných plánov obcí a samosprávnych krajov (ním označované ako tzv. veto obcí a samosprávnych krajov) je účelovým opatrením, ktoré mieni uplatňovať len voči územnej samospráve. 

V geologickom zákone spracovateľ naďalej ponecháva povinnosť zamietnuť návrh na prieskumné územie pre vyjadrený nesúhlas orgánu štátnej správy , pričom toto opatrenie za veto nepovažuje, napriek tomu, že uvedené oprávnenie orgánu štátnej správy bolo zavedené počas celej doby platnosti geologického zákona. 

Právomoc vyjadriť nesúhlas s navrhovaným prieskumným územím (spracovateľom v prípade samosprávy kritizovaná, v prípade štátnej správy rešpektovaná) pritom vychádza z rovnakých predpokladov – teda vychádza z rovnako platných ustanovení dotknutých právnych predpisov, ktoré je nutné rešpektovať – v prípade záväzných priorít samosprávy z aktuálneho znenia stavebného zákona a zákona o regionálnom rozvoji, v prípade orgánu štátnej správy z osobitného zákona, na základe ktorého uplatňuje konkrétny orgán štátnej správy svoju pôsobnosť. Záväznosť týchto právnych predpisov je rovnaká a nie je možné medzi nimi robiť rozdiel (ako sa o to usiluje spracovateľ). 

Výsledkom navrhovanej zmeny má byť nerešpektovanie záväznosti schválených priorít - regulatívov územných plánov v konaniach o prieskumných územiach, pričom tieto záväzné regulatívy boli schválené v legitímnom územnoplánovacom procese – aj za účasti MŽP ako dotknutého orgánu štátnej správy. Uvádzaný postup je hrubým zásahom do platných ustanovení § 13 a 27 stavebného zákona, upravujúcich záväznosť územných plánov. Je potrebné zdôrazniť, že uvedené ustanovenia sú záväzné pre všetky právne subjekty, vrátane orgánov štátnej správy akým je MŽP. Podotýkame, že v týchto ustanoveniach nie je uvedená žiadna úprava, ktorá by umožňovala v prípade riešenia návrhov prieskumných území a ich zmien výnimku zo záväznosti regulatívov územného plánu. 

V prípade akceptovania návrhu spracovateľa vylúčiť ako dôvod pre zamietnutie návrhu prieskumného územia platné záväzné regulatívy schválených územných plánov v praxi dôjde však ku uplatňovaniu tejto výnimky – bez toho aby došlo k zmene obsahu § 13 a 27 stavebného zákona. Tento výsledok bude nepriamou novelizáciou uvedených ustanovení, čo je podľa legislatívnych pravidiel neprípustné (viď vyššie). 

Postup navrhovaný spracovateľom by bol hrubým zásahom do celého systémového riešenia územného plánovania vychádzajúceho z Európskej charty priestorového plánovania, ktorá je základným dokumentom Európskej únie a východiskom pre všetky stupne územnoplánovacej dokumentácie. V prípade ak by každý orgán verejnej správy nerešpektoval schválené regulatívy územného plánu(ako spracovateľ) a presadzoval svoje úzke partikulárne záujmy podľa vlastného želania, stratí sa akákoľvek možnosť systémového rozhodovania o územnom rozvoji dotknutého územia. 

Navyše, záväznosť územných plánov aj pre konania súvisiace s prieskumom a prípravou ťažby nerastných surovín a nutnosťou rešpektovania ich priorít zdôrazňuje aj Aktualizácia surovinovej politiky Slovenskej republiky v oblasti nerastných surovín ako strategický dokument štátu v tejto oblasti (schválená uznesením vlády SR č. 722 zo dňa 14.7. 2004). 

Uvedená stratégia Slovenskej republiky v textovej časti IX.3.(str. 23) Územné plánovanie medzi iným uvádza, že jednou z hlavných úloh regionálnej politiky (samosprávnych krajov, obcí a miest) je stanovenie priestorových limitov (pozn. - teda vrátane zákazov a obmedzení) dobývania ložísk nerastných surovín v územných plánoch s rešpektovaním únosnosti územia. 
V dôsledku uvedeného je zámer spracovateľa dosiahnuť podporu prieskumu všetkých ložísk uránu na Slovensku nezákonným nerešpektovaním záväzných priorít schválených územných plánov neprijateľný. 

V súvislosti s vyjadreným názorom spracovateľa o nutnej podpore prieskumu a ťažby v tomto prípade rádioaktívnych nerastov (čo údajne vyplýva z dokumentu Európskej komisie) upozorňujeme na charakter okolia ložísk uránu na Slovensku, ktoré volia iné priority rozvoja . 
Ložiská uránu sú umiestnené v oblastiach so zámermi 
- podstatného rozšírenia zariadení cestovného ruchu (lyžiarske strediská - Slovenský raj, Slovenské rudohorie, Vysoké Tatry), 
- rozšírenia vinohradníctva (Tokajská vinohradnícka oblasť), 
- realizácie potravinárskej výroby s vysokými nárokmi na kvalitu vody (výroba nápojov, minerálnych a stolových vôd – stredné Považie) 
- zachovania vysokej kvality služieb v oblasti kúpeľníctva ( stredné Považie - Piešťany). 

V dostupnej vzdialenosti od týchto území sa na základe vydaných rozhodnutí Ministerstva životného prostredia SR uskutočňuje geologický prieskum na výskyt rádioaktívnych nerastov na území , resp. v dostupnej vzdialenosti : 

a) Slovenského raja a Slovenského rudohoria - Spišské Vlachy, Spišská Teplica, Chrasť nad Hornádom, Spišská Nová Ves - časť Novoveská Huta, Víťaz, Jahodná – Čermeľ v blízkosti Košíc, Košická Belá a Jaklovce, 
b) Vysokých Tatier – Vikartovce, Vyšná Šuňava, 
c) Tokajskej oblasti - Zemplín – medzi obcami Čerhovom, Barou a Ladmovcami, umiestnenými v Tokajskej vinohradníckej oblasti. 
d) stredného Považia - Kalnica – Selec – v blízkosti rekreačného územia Zelená Voda – medzi Novým Mestom nad Váhom a Piešťanmi - vo vzdialenosti cca 20 km od Piešťan. 

V súvislosti so snahou spracovateľa bagatelizovať dôsledky vykonávaného prieskumu na výskyt uránových rúd ako dočasnej činnosti, ktorá nemusí z hľadiska zásahu do územia a postavenia územnej samosprávy údajne nič znamenať, upozorňujeme, že informácie o geologickom prieskume na výskyt rádioaktívnych nerastov evidentne znižujú záujem investorov o rozvoj zariadení cestovného ruchu v týchto oblastiach, resp. záujem konzumentov o odber produktov z týchto oblastí (napr. produktov z Tokajskej vinohradníckej oblasti). 

V uvedenej súvislosti upozorňujeme napr. na oznámenie britskej firmy Dorchester, ktorá svoj v blízkej minulosti široko publikovaný zámer výstavby lyžiarskych stredísk a rozsiahlej turistickej infraštruktúry v okolí Slovenského raja podmieňovala nepokračovaním v ďalšom geologickom prieskume v lokalite Spišská Nová Ves – časť Novoveská Huta) v záujme zistenia podmienok pre zámer dobývania uránu v tomto území, resp.na niekoľko rokov pripravovaný zámer rozvoja cestovného ruchu v Považskom Inovci, (pri Novom Meste nad Váhom) ktorý momentálne blokuje pokračovanie v prieskume v lokalite .Kalnica – Selec. 

V spojitosti s názorom spracovateľa, že realizovaný prieskum rádioaktívnych nerastov nemusí viesť ku ich ťažbe, podotýkame, že žiadny súkromný navrhovateľ geologického prieskumu nebude vynakladať svoje značné vlastné finančné prostriedky do geologických prieskumov bez snahy usilovať o dobývanie zistených nerastných surovín (v rámci čoho by sa mu tieto náklady vrátili). 

Zároveň v súvislosti so snahou spracovateľa využiť na podporu svojich tvrdení o nutnosti podporiť prieskum rádioaktívnych nerastov vyššie uvedené oznámenie Európskej komisie „Iniciatíva v oblasti surovín - zabezpečovanie našich nevyhnutných potrieb pre rast a zamestnanosť v Európe (označená pod č.KOM(2008)699) z 4.11.2008) sme nútení upozorniť, že považujeme použitie tohto dokumentu v dôvodovej správe za príklad neprijateľnej účelovej manipulácie spracovateľa. 

Uvedený dokument vôbec nie je komplexným dokumentom upravujúcim surovinovú politiku Európskej únie, ako sa pokúša spracovateľ naznačovať. Tento dokument nemá záväznú povahu, nebol schválený ani Radou ES ani Európskym parlamentom a je len námetom na diskusiu pre ďalšie inštitúcie Európskeho spoločenstva. 

Účelom tohto dokumentu je vyvolať výmenu informácií a stanovísk o navrhovaných opatreniach v súvislosti s potrebou opatrení v spojitosti s nedostatkom tzv. neenergetických minerálov v Európskej únii (ako je titán, antimón, berýlium, kobalt, gálium, platina, vzácne zeminy, atď. ), ktoré sú používané v špičkových technológiách – tzv. high – tech kovy (viď najmä druhú a tretiu stranu tohto dokumentu). Urán medzi tieto minerály nepatrí (je energetickou surovinou) a ani nie je v dokumente spomínaný. Predmetný dokument je venovaný osobitne neenergetickým minerálom a vôbec nezdôrazňuje potrebu prieskumu, resp. dobývania všetkých nerastných surovín v Európskej únii. Odstraňovanie administratívnych prekážok v prípade prieskumu a ťažby rádioaktívnych nerastov je len vlastným záverom spracovateľa, ktorý v predmetnom dokumente vyjadrený nie je. Zároveň dokument vôbec netvrdí , že by v prípade podpory prieskumu , resp. využitia neenergetických minerálov bolo potrebné sabotovať systém územného plánovania v členských štátoch a nerešpektovať schválené priority územných plánov - či už na lokálnej alebo regionálnej úrovni. 

Pre ilustráciu uvádzame , že tento dokument európskej komisie hodnotí ako príklad pozitívnych nových iniciatív v oblasti baníctva Švédsko, pričom však podľa švédskeho banského zákona (Minerals Act, Minerals Ordinance), ktorý je koncipovaný ako banský kódex (aj so zahrnutím úpravy geologického zákona) pred začiatkom prieskumných prác, ktoré môžu mať významný vplyv na životné prostredie, musí podľa zákona o životnom prostredí (Environmental Code) prebehnúť konzultácia s regionálnym úradom. Prieskumné (geologické) práce sa nepovolia alebo povolia len výnimočne v národných parkoch, v prírodných rezerváciách, ak je to v rozpore s ich regulatívmi, ak by to mohlo znamenať významnú zmenu životného prostredia, ďalej v prípadoch, ak je hranica od zastavaného pozemku menej ako 100 m, menej ako 30 m od verejnej cesty alebo letiska, menej ako 200 m od kostola a od zariadenia sociálnej starostlivosti, v území, kde existuje podrobný rozvojový plán alebo sú stanovené územné regulatívy podľa Plánovacieho a stavebného zákona (Planning and Building Act). Povolenie sa nevydá, ak je v rozpore s rozvojovým plánom alebo územnými regulatívmi. 
Pre urán sa povolenie na dobývanie podľa zákona o životnom prostredí (Environmental Code) vydá len za predpokladu, ak je súhlas odporúčaný miestnymi autoritami (local autorities), v ktorých území sa ložisko nachádza. 

Ďalším príkladom, ktorý nenasledoval postup sekcie geológie a ochrany prírodných zdrojov MŽP SR povoliť každý návrh prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov bez ohľadu na podmienky územia a uprednostnenie iných rozvojových priorít (napr. takto povolili prieskumné územie na urán v Tokajskej vinohradníckej oblasti v čase najväčšej kulminácie obchodného sporu o značku Tokajského vína medzi Slovenskom a Maďarskom) je ministerstvo životného prostredia Českej republiky, ktoré už dlhšie časové obdobie zamieta návrhy na prieskumné územie na výskyt uránových rúd napriek podaným súdnym žalobám viacerých banských spoločnosti (najmä z Austrálie). Upozorňujeme v tejto súvislosti, že Česká republika vynaložila na sanáciu škôd a dôsledkov spôsobených dobývaním uránu viac ako 65 miliárd korún. 

V spojitosti s tvrdením spracovateľa, že právomocami územnej samosprávy dochádza ku obmedzovaniu vlastníckeho práva štátu ku nerastným surovinám, ktoré podľa neho je porušením čl. 20 Ústavy SR sme nútení upozorniť , že uvádzaný článok neuvádza v plnom znení. Upozorňujeme, že v zmysle čl. 20 ods. 3 Ústavy Slovenskej republiky výkon vlastníckeho práva nesmie poškodzovať ľudské zdravie, prírodu, kultúrne pamiatky a životné prostredie nad mieru ustanovenú zákonom. V prípade ak na základe poznatkov o negatívnom vplyve dobývania uránu najmä v husto osídlených oblastiach rozhodli v súlade s platným stavebným zákonom územné samosprávy o iných prioritách rozvoja územia nie je v rozpore s Ústavou SR. V tejto súvislosti zdôrazňujeme, že realizáciu geologického prieskumu na územiach, v ktorých podľa záväzných dokumentov obcí a VÚC sa jednoznačne ani v budúcnosti nepredpokladá dobývanie nerastných surovín a trvá sa striktne na zachovaní doterajšieho využívania územia by bolo neefektívnym vynakladaním finančných prostriedkov navrhovateľov prieskumného územia. 

Trvanie na týchto prieskumoch zo strany geologickej a banskej štátnej správy zakladá do budúcnosti vážny konflikt medzi týmito zložkami štátnej správy a miestnou a regionálnou územnou samosprávou, vyplývajúci z nerešpektovania stanovených priorít využitia územia podľa schválených územnoplánovacích a rozvojových dokumentov územnej samosprávy. 

Pripomienky k jednotlivým ustanoveniam návrhu zákona 

1) V § 20 za odsekom 2 navrhujeme vložiť nový odsek 3 v tomto znení : 
„(3) Ministerstvo v prípade územia so zložitou geologickou stavbou, alebo nepriaznivými inžinierskogeologickými pomermi, ktoré negatívne ovplyvňujú stavebné využitie územia môže v stanovisku podľa odseku 2 určiť podmienky tohto využitia územia.“ 

Odôvodnenie: 

Vychádzajúc z odôvodnenia návrhu tohto ustanovenia predloženého spracovateľom je hlavným účelom ustanovenia predchádzať škodám, ktoré by mohli vzniknúť v prípade nerešpektovania podmienok eliminujúcich nevhodné danosti územia (napr. zosuvy). Nami predkladaná úprava nového odseku 3 § 20 tomuto účelu postačuje. V rámci toho však nie je potrebné toto riešenie doplniť úpravou v geologickom zákone - vstupovať do schvaľujúcej kompetencie územnoplánovacích orgánov uvedenej v inom právnom predpise - v § 26 stavebného zákona. Ministerstvo ako dotknutý orgán má dostatočné právomoci uvedené v stavebnom zákone – v § 22 ods. 4 , aby presadilo svoje podmienky v záujme predchádzania škodám, ktoré sú uvedené v stanovisku k návrhu územnoplánovacej dokumentácie (resp. ku zmenám a doplnkom územnoplánovacej dokumentácie ) – pretože orgán územného plánovania je povinný v zmysle § 22 ods. 4 stavebného zákona návrh územnoplánovacej dokumentácie s dotknutým orgánom dohodnúť. V tejto súvislosti upozorňujeme, že záver zdôvodnenia v osobitnej časti dôvodovej správy ku tomuto novelizačnému bodu nezodpovedá navrhovanej úprave – stanovisko ministerstva sa má predložiť k územnoplánovacej dokumentácii a nie ku vydaniu územného rozhodnutia (ako sa tvrdí v odôvodnení tohto novelizačného bodu) 

2) V § 23 ods. 1 navrhujeme nasledovné znenie tohto odseku : 
„(1) Konanie o zmene prieskumného územia, predĺžení doby platnosti, zmluvnom prevode alebo o zrušení prieskumného územia sa začína dňom podania návrhu držiteľa prieskumného územia; toto konanie môže v prípade verejného záujmu podľa § 29 ods. 12 začať ministerstvo aj z vlastného podnetu alebo v konaní o zmene prieskumného územia, alebo o zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov aj z podnetu dotknutej obce alebo dotknutého samosprávneho kraja.“ 

Odôvodnenie: 

Z dôvodov uvedených vyššie vo všeobecnej časti pripomienok o nespochybniteľnosti právomocí obcí a samosprávnych krajov určovať priority regulatívov záväznej časti územných plánov, resp. iných rozvojových dokumentov aj v prípade prieskumných území podľa tohto zákona trváme na zachovaní právomocí obcí a samosprávnych krajov tak ako bola v tomto ustanovení formulovaná doposiaľ v doterajšom platnom znení geologického zákona - so spresnením, že táto právomoc sa vzťahuje aj na konanie o predĺžení platnosti prieskumného územia. Názor, vyjadrený v odôvodnení tohto novelizačného bodu vo všeobecnej časti dôvodovej správy, že kvôli právnej istote držiteľov prieskumného územia je možné podať návrh na zrušenie resp. zmenu prieskumného územia len v prípade porušenia povinností držiteľov územia je obmedzovaním samostatnej pôsobnosti obcí a samosprávnych krajov predkladať návrhy na zrušenie resp. zmenu prieskumného územia podľa schválených záväzných priorít rozvoja územia, do ktorých úprava geologického zákona nemôže zasahovať. Zdôrazňujeme, že na pokračovanie v prieskume nie je právny nárok a že aj ministerstvo o návrhu na predĺženie platnosti rozhoduje samostatným rozhodnutím a nie povinnou registráciou, čoho si musí byť vedomý aj držiteľ prieskumného územia. V záujme jednoznačnosti pojmu verejný záujem uvádzame v ustanovení poukaz na § 29 ods.12 geologického zákona, v ktorom je uvedená definícia tohto pojmu. 

3) V § 23 ods. 4 písm. e) (novelizačný bod 50) trváme na zachovaní pôvodného znenia písm. e) a za písm. f) tohto odseku navrhujeme vložiť nové písm. g) v znení : 
„g) stanovisko organizácie poverenej ministerstvom nie staršie ako tri mesiace,“ 

Odôvodnenie : 
Trváme na predkladaní stanovísk orgánov, ktoré sa vyjadrujú ku geologickému zámeru z hľadiska ochrany záujmov chránených osobitnými predpismi. Presvedčenie spracovateľa v dôvodovej správe k tomuto novelizačnému bodu, že z dôvodu efektivity konaní o prieskumnom území už nie je nutné riešiť žiadne strety záujmov, z čoho v konečnom dôsledku je zrejmý jeho názor, že určenie prieskumného územia má za každých okolností prednosť pred ochranou ktoréhokoľvek záujmu chráneného osobitnými predpismi (akokoľvek vážneho) považujeme za neprijateľné! Bez ohľadu na efektivitu konania sa musí správny orgán zaoberať dopadmi, ktoré môže určenie prieskumného územia vyvolať na konkrétne právom chránené záujmy. V tejto súvislosti vzhľadom však na potrebu predloženia stanoviska organizácie zriadenej ministerstvom navrhujeme toto stanovisko vložiť za písm. f) tohto ustanovenia. 

4) V § 23 ods. 5 sa za písm. d) dáva čiarka a vkladajú písmena f) a g). 

Odôvodnenie : 
Považujeme za dôležité, aby nepredloženie stanoviska dotknutej obce alebo dotknutého samosprávneho kraja vyjadrujúceho priority záväznej časti územného plánu alebo PH SR vzhľadom na ich dôležitosť bola rovnako dôvodom pre nezačatie konania ako nepredloženie iných dokumentov uvedených v tomto ustanovení. 

5) V § 23 ods. 9 (novelizačný bod 52) sa pôvodné znenie tohto odseku nahrádza novým znením : 
„(9) Účastníkom konania o určení, zmene, predĺžení doby platnosti alebo zrušení prieskumného územia je ten, kto návrh podal, fyzická osoba alebo právnická osoba, ktorej toto postavenie vyplýva z osobitného predpisu.25a) a v prípade konania o určení, zmene, predĺžení doby platnosti alebo zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov je účastníkom konania aj dotknutá obec a dotknutý samosprávny kraj. Účastníkom konania o zmluvnom prevode prieskumného územia je držiteľ prieskumného územia a nový držiteľ prieskumného územia.“ 

Odôvodnenie : 
Trváme z dôvodov uvedených vo všeobecných pripomienkach, resp. v preambule hromadnej pripomienky verejnosti na zachovaní postavenia účastníkov konania dotknutej obce a dotknutého samosprávneho kraja, tak ako to bolo v doterajšom znení tohto ustanovenia, čo vyplýva aj Aarhuského dohovoru, ku ktorému pristúpila Slovenská republika . Máme záujem však na účastníctve miestnej a regionálnej územnej samosprávy aj v konaní o predĺžení platnosti prieskumného územia, ktoré sa odlišuje od konania o zmene prieskumného územia, preto navrhujeme novú úpravu. Zároveň , rovnako ako v návrhu spracovateľa predkladáme návrh stanovenia účastníkov konania v prípade zmluvného prevodu držiteľov prieskumného územia 

6) V § 23 ods. 9 navrhujeme pôvodné znenie tohto odseku nahradiť novým znením : 
„(11) Ministerstvo zamietne návrh na určenie alebo zmenu prieskumného územia, ak 
a) navrhované prieskumné územie nespĺňa ustanovenia § 21 a § 22, 
b) dotknutý orgán štátnej správy nesúhlasí s určením alebo zmenou prieskumného územia, 
c) dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s určením alebo zmenou prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
d)objednávateľ nezaplatil úhradu za iné prieskumné územie, ktorého je alebo bol držiteľom, 
e) objednávateľ v predchádzajúcich troch rokoch v inom prieskumnom území nezačal vykonávať geologický prieskum v určenej lehote, 
f) v navrhovanom prieskumnom území platí prednostné právo na využitie výsledkov geologických prác, 
g) objednávateľ nezabezpečil vyhodnotenie výsledkov geologických prác v inom prieskumnom území, ktorého bol držiteľom a neodovzdal záverečnú správu podľa § 19. 

Odôvodnenie : 

Nutnosť zachovať povinnosť zamietnuť návrh na určenie alebo zmenu prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s určením alebo zmenou prieskumného územia právomoc z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie je odôvodnená vo všeobecných pripomienkach a v preambule hromadnej pripomienky verejnosti. Návrh predkladáme v upravenom znení z dôvodu zapracovania podmienok § 21 a § 22 podľa predmetného návrhu novelizácie voči ktorému nemáme výhrady. 

7) V § 23 sa za odsekom 11 vkladá nový odsek 12, ktorý znie : 
„(12) Ministerstvo zamietne návrh na predĺženie platnosti prieskumného územia , ak 
a) dotknutý orgán štátnej správy nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia, 
b) dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
c) z dôvodov uvedených v odseku 11 písm. d) až g) tohto ustanovenia.“ 
Pôvodné odseky 12 až 14 sa označia podľa poradia ako odseky 13 až 15. 

Odôvodnenie : 

Nutnosť zachovať povinnosť zamietnuť návrh na predĺženie platnosti prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s predĺžením platnosti prieskumného územia z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie je odôvodnená vo všeobecných pripomienkach a v preambule hromadnej pripomienky verejnosti. Takúto právomoc má mať aj orgán štátnej správy z dôvodu možnej zmeny pôvodného stavu pred predĺžením platnosti prieskumného územia Zároveň trváme na možnosti zamietnutia návrhu aj z dôvodov, ktoré sa uplatňujú v odseku 11 písm. d) až g) tohto ustanovenia. Nevidíme dôvod prečo by sa povinnosť zamietnuť návrh z týchto dôvodov vzťahovala na žiadateľa len v prípade určenia nového prieskumného územia a prečo by skutočnosť, že podáva návrh na zmenu, resp. na predĺženie platnosti prieskumného územia mala byť liberačným dôvodom pre neplnenie povinností spojených s úhradami za prieskumné územie, rsp. s výkonom geologického prieskumu v inom ložisku. 

8) V texte návrhu žiadame odstrániť nedostatky návrhu zákona, spočívajúce v nepresnej alebo nelogickej úprave 
a) novelizačný bod 3 - v § 2 ods. 7 za slovami „písm. b)“vloženie spojky „a“ za ktorou nič nenasleduje 
b) novelizačný bod 21 – v § 9 by po navrhovanej úprave ostala v tomto ustanovení dvakrát legislatívna skratka „odborne spôsobilá osoba“ 
c) Napriek návrhu na zavedenie pojmu „geologický zámer“ v návrhu doplnenia nového odseku 5 v § 12 (novelizačný bod 27), ktorý by mal nahradiť v geologickom zákone pojem „geologická úloha“ (viď aj zdôvodnenie novelizačného bodu 27 v osobitnej časti dôvodovej správy) - sa naďalej používa pojem „geologická úloha“ – viď nezmenené znenie § 23 ods. 3 písm. d), f) a h), § 25 ods. 9,§ 28 ods. 5, § 31 ods. 4 písm. b) a 7, § 36 ods. 2 písm. c) – 3x, písm. e) – 3x, písm. f) a g), § 41 ods. 2 písm. b) a c) (viď aj novelizačný bod 78). 

Odôvodnenie je zrejmé z textu tejto pripomienky. 

 	Z 	A 	akceptované v zmysle záverov prijatých na rokovaní so zástupcami ZMOS-u 	
Verejnosť 	všeobecne k zákonu a vecne v 14. bodoch 
Pripomienky Slovenskej banskej komory 
k návrhu novely zákona č. 569/2007 Z.z. o geologických prácach. 

Všeobecné: 
Návrh novely zákona zvyšuje administratívnu náročnosť, čím sa zhoršuje podnikateľské prostredie. 

Vecné: 
1. V bode 6. § 3 písmeno n) 
- nevypustiť – zadefinovať teplo zemskej kôry pre energetické využitie 

2. v bode 10. § 5 ods. 4 písm. c) 
- vypustiť doklad o bezúhonnosti a nahradiť čestným vyhlásením o bezúhonnosti 

3. V bode 11. § 5 ods. 7 nahradiť výpis z registra trestov „čestným vyhlásením o bezúhonnosti“. 

4. V bode 20 . § 9 ods. 4 okrem navrhovaného doplnku zmeniť obdobie o overovania odbornej spôsobilosti z 5 na 10 rokov. 
- týmto by sa zosúladilo toto s obdobím overovania odbornej spôsobnosti v zmysle Banského zákona. 

5. V bode 21. § 9 ods. 6 písm. a) pri vzdelaní 2. stupňa jednoročná prax a pri vzdelaní tretieho stupňa prax sa nevyžaduje. 
§ 9 ods. 6 písm. b) - také isté predpoklady ako v písm. a) 
6. V bode 31. § 16 ods. 2 písm. c) upraviť navrhovaný text ... o geotermálnej energii pre energetické využívanie... 

7. V bode 33. § 16 ods. 5 doplniť ... geotermálnej energie pre energetické využívanie... 

8. V bode 35. § 18 ods. 2 doplniť text ...geotermálnej energie pre energetické využívanie 

9. V bode 40. § 20 ods. 1 ponechať „ výhradným ložiskom“ , ložiská nevyhradených nerastov sú súčasťou pozemkového vlastníka a preto nemôžu byť vyvlastnené. 

10. V bode 42. § 21 ods. 2 v písmene b) bod 3 upraviť ...geotermálnej energie pre energetické využívanie... 

11. V bode 43. V § 22 ods. 2 rozloha prieskumného územia obmedziť na 50 km2. 

12. V bode 49. § 23 ods. 4, f) vypustiť 
- nie je žiaden geologický, environmentálny a ani racionálny dôvod obmedzovať prieskum hornín a mineralizácii, ktoré majú zvýšenú prírodnú rádioaktivitu. Minerály so zvýšenou radi aktivitou sú súčasťou paragenéz rôznych druhov zrudnení a nedajú sa vyčleniť v rámci komplexnosti prieskumu. Minerály so zvýšenou rádioaktivitou, a nespôsobuje ju len prítomnosť U, ale aj ďalších rádioakíivnych izotopov (nap. Th, K) sú prítomné v mineráloch hornín. Učebnicovým príkladom je napr. jáchymovská päť prvková formácia Co-Ni-Bi-Ag-U. Bolo by nemožné oddelene vykonávať prieskum na tomto ložisku, keď hlavné úžitkové mineráli boli Ag a U. Určilo by sa prieskumné územie na Ag a v rámci komplexnosti by sa musel vykonávať prieskum aj na U , alebo jednoducho by sa prieskum zakázal z vôle obcí. Pokiaľ táto špeciálna pozornosť plynie z obavy o zdravie ľudí z pohľadu prírodnej rádioaktivity, tak práve štát by mal poznať geologické prostredie aj hodnoty prírodnej rádioaktivity nachádzajúce sa v geologickom podloží a práve by mal určiť, že všade, kde sa vykonáva ložiskový geologický prieskum, tento by sa mal vykonávať v rámci komplexnosti aj posúdením úrovne prírodnej rádioaktivity. 

13. V bode 60 § 25 ods. 7 vypustiť-9 (čl. 60) 
– nesúhlasíme s navrhovaným znením „do 2 rokov preinvestovať 100 % rozpočtu geologickej úlohy“. To môže platiť pre osobité prieskumné územia (geologické práce financované z verejných zdrojov), ale pre súkromný sektor je to neprimerané. Tu sa žiada formulovanie časového obmedzenia cez „technické parametre“, napr. že do 2 rokov musí byť zrealizovaných minimálne 25- 50 % technických prác z projektu. 
14. V bode 63 § 29 odsek (1) odporúčame nové znenie: „(1) vstupovať na cudzie nehnuteľnosti a užívať cudzie nehnuteľnosti za účelom vykonávania geologických prác môže zhotoviteľ geologických prác len pokiaľ sa touto činnosťou neobmedzí vlastnícke právo“. 
- pôvodný návrh dáva väčšie práva vstupu na nehnuteľnosti turistom a hubárom ako geológom, pretože pod pojmom geologické práce sa skrýva aj mapovanie. 

V Prievidzi 6. 3. 2013 

Fedor Boroška 
riaditeľ úradu komory 
 	O 	ČA 	Definovaný bol nový pojem „geotermálna energia“ a znenie § 25 ods. 7. Vhodnosť znenia „geotermálna energia pre energetické využitie“ bola konzultovaná s MH SR, pričom bolo dohodnuté, že pojem geotermálna energia, ktorý bol definovaný ako nový pojem, je postačujúci. Ostatné pripomienky neboli akceptované vzhľadom na akceptovanie a zapracovanie pripomienok ostatných pripomienkujúcich subjektov. 	
Verejnosť 	§ 2 ods. 2 
Geologický výskum sa člení na 
a) základný geologický výskum, 
b) regionálny geologický výskum, 
c) teoretický a experimentálny geologický výskum a vývoj 

Zdôvodnenie: 
Geologický ústav SAV považuje za kľúčové a nutné aby sa znenie paragrafu rozšírilo o písmeno c, na ktorý by sa nevzťahovala povinnosť získania osvedčenia o odbornej spôsobilosti. V opačnom prípade je povinnosť získania osvedčenia o odbornej spôsobilosti na vedecké bádanie v geológii (ako je definované agentúrou pre Vedu a Výskumu) v podstatnom rozpore s článkom 43 ústavy SR. Ústava SR, článok 43, odsek 1: (1) Sloboda vedeckého bádania a umenia sa zaručuje. Práva na výsledky tvorivej duševnej činnosti chráni zákon. V zmysle pravidiel a definície Agentúry pre vedu a výskum SR (http://www.apvv.sk/buxus/docs/agentura/statnapomoc/statna_schema_doprava.pdf): „základný výskum je experimentálna alebo teoretická práca vykonávaná najmä s cieľom získať nové poznatky o podstatných základoch javov a pozorovateľných skutočnostiach bez plánovaného priameho uplatnenia alebo použitia v praxi.“ Z tohto dôvodu vkladáme do paragrafu písmeno c. Základný výskum je tak úplne ekvivalentný vedeckému bádaniu v zmysle Zákona 132/2002 Z.z. o vede a technike, a je v rozpore s definíciou základného geologického výskumu v zmysle Geologického zákona. 
Geologický zákon, ktorý by nebol rozšírený o písmeno c a ďalej by ukladal povinnosť pracovníkom vykonávajúcim základný výskum priznanie „odbornej spôsobilosti“ (§ 9) je v rozpore s ústavou SR, pretože výrazne obmedzuje slobodu základného vedeckého bádania, sťažuje prácu akademickým pracovníkom na území SR, a znevýhodňuje ich vzhľadom k základnému výskumu v iných prírodných vedách ako biológia, zoológia, chémia a fyzika. 
Navyše v praxi zadávanie a riešenie úloh základného geologického výskumu je v rozpore s časťou paragrafov zákona (napr. iný vzťah medzi objednávateľom a zhotoviteľom, iná prax projektovania, riešenia a vyhodnocovania výsledkov, prvotná a hmotná dokumentácia sa neodovzdáva objednávateľovi, riešenie sa uzatvára len formálnou záverečnou správou a vlastné výsledky riešenia sú publikované atď.). Zodpovedným riešiteľom geologických úloh, za ktoré musíme v zmysle zákona považovať aj diplomové a doktorské práce, VEGA projekty a APVV projekty, sú osoby, ktoré nie sú, resp. ani nemôžu byť nositeľmi odbornej spôsobilosti v zmysle zákona (napr. študenti, absolventi bez 3-ročnej praxe). Ustanovenie §25, odst. 5 o vykonávaní geologických prác inou osobou v prieskumnom území len so súhlasom držiteľa je na oblasť základného výskumu prakticky neaplikovateľné a v podstate aj neoprávnené. 
 	O 	ČA 	Navrhované nové znenie §2 ods.2 tak, ako vyplýva z odôvodnenia, je účelové a úprava je navrhovaná z dôvodu, aby sa na vedeckých pracovníkov nevzťahovala požiadavka odbornej spôsobilosti na vykonávanie geologických prác. Uvedené je zohľadnené v § 9 ods. 1 písm. f).  	
Verejnosť 	§ 3 písmeno p 
p) Základný geologický výskum je výskum, ktorým sa skúma, hodnotí a zobrazuje zloženie, vývoj a stavba zemskej kôry na území štátu a zákonitosti ich zmien 

Vkladáme nový odsek / písmeno r) 

r) Teoretický a experimentálny geologický výskum je súhrn teoretických a experimentálnych prác vykonávaných s cieľom získať nové poznatky o podstatných geologických javoch a procesoch bez plánovaného priameho uplatnenia alebo použitia v praxi. Experimentálny geologický výskum zahrňuje terénny výskum, odber vzoriek a ich laboratorne spracovanie s použitím špecializovaných metód - geochemických, mineralogických, petrologických, paleontologických, sedimentologických a tektonických. 

Zdôvodnenie: 
Geologický ústav SAV navrhuje v súlade s úpravou paragrafu 2, do ktorého sa vloží písmeno c) teoretický a experimentálny geologický výskum a vývoj upraviť následne aj paragraf 3. 
 	O 	ČA 	v zmysle vyhodnotenia predchádzajúcej pripomienky  	
Verejnosť 	§ 10 
1) Odbornú spôsobilosť podľa § 9 sa nevyžaduje na vykonávanie geologických prác podla § 2 ods. 2, písm. c) 
a 
(2) Odbornú spôsobilosť podľa § 9 sa nevyžaduje na vykonávanie geologických prác podla § 3, písm. r) 

Zdôvodnenie: 
Geologický ústav SAV navrhuje v súlade s úpravou paragrafu 2, do ktorého sa vloží písmeno c) teoretický a experimentálny geologický výskum a vývoj a úpravou paragrafu 3 do ktorého sa vloží písmeno r) Teoretický a experimentálny geologický výskum je súhrn teoretických a experimentálnych prác vykonávaných s cieľom získať nové poznatky o podstatných geologických javoch a procesoch bez plánovaného priameho uplatnenia alebo použitia v praxi. Experimentálny geologický výskum zahrňuje terénny výskum, odber vzoriek a ich laboratórne spracovanie s použitím špecializovaných metód - geochemických, mineralogických, petrologických, paleontologických, sedimentologických a tektonických“ upraviť aj § 10. 
Zrušením požiadavky na odbornú spôsobilosť zodpovedných riešiteľov pre úlohy projektov VEGA, APVV a EU (okrem tých ktoré plánujú technické diela) Geologický ústav Slovenskej akadémie vied navrhuje zosúladiť geologický zákon s požiadavkami vyplývajúcimi zo Zákona 132/2002 Z.z. o vede a technike. Terajší geologický zákon nerešpektuje špecifiká základného geologického výskumu realizovaného na pôde Slovenskej akadémie vied a vysokých škôl a v tejto oblasti je často nerealizovateľný v projektoch VEGA a APVV, a je v rozpore aj s ústavou SR, článok 43. Základný výskum je vedecké bádanie ktoré nemá priame uplatnenie alebo použitie v praxi, a tým pádom sa naňho nemôže vzťahovať povinnosť o vykonaní odbornej spôsobilosti. Povinnosť o vykonaní odbornej spôsobilosti porušuje slobodu vedeckého bádania. 
Tým, že v rámci základného geologického výskumu aj špeciálne petrologické, mineralogické, paleontologické a biostratigrafické analýzy sa považujú za geologickú úlohu, znevýhodňuje to mladých riešiteľov, ktorí v nemôžu získať odbornú spôsobilosť, z dôvodov nedostatočnej praxe, prípadne vysokoškolského vzdelania iného, ako geologického zamerania, hoci tieto analýzy môžu byť úlohami výskumu a vývoja v zmysle Zákona 132/2002 Z.z. o vede a technike, vyplývajúce z vedeckého projektu. Navyše sa podľa nášho názoru porušuje princíp rovnosti šancí, pretože v geovedách v zmysle § 9 ods. 2 písm. a) v spojení s § 2 ods. 2 geologického zákona sa od zodpovedného riešiteľa geovednej úlohy vyžaduje odborná spôsobilosť, pričom v ostatných vedných disciplínach sa takáto spôsobilosť nevyžaduje. Pritom určite sa mnohé geologické úlohy realizujú aj na iných pracoviskách prírodovedného zamerania, len v takýchto prípadoch nebolo určené, že ide aj o geologickú úlohu (práce chemikov, hydrológov, geografov a pod.). Účelom nášho návrhu je preto odstránenie diskriminácie medzi zodpovednými riešiteľmi vedeckých projektov pracujúcich na geovedných pracoviskách, a to upustením požiadavky na odbornú spôsobilosť v prípade osôb vykonávajúcich základný geologický výskum laboratórnymi metódami bez využitia technických prác alebo mapovacích prác v teréne. Pripomíname, že vedecký projekt sa diametrálne odlišuje od štruktúry geologickej úlohy lebo iné požiadavky sú kladené na zodpovedného riešiteľa geologickej úlohy a iné na riešiteľa vedeckého projektu. 
Okrem už uvedeného v úvode pripomienky k návrh zákona, je v praxi zadávania a riešenia úloh základného výskumu rozpor s časťou paragrafov zákona (napr. iný vzťah medzi objednávateľom a zhotoviteľom, iná prax projektovania, riešenia a vyhodnocovania výsledkov, prvotná a hmotná dokumentácia sa neodovzdáva objednávateľovi, riešenie sa uzatvára len formálnou záverečnou správou, vlastné výsledky riešenia sú publikované atď.). Zodpovedným riešiteľom geologických úloh, za ktoré musíme v zmysle zákona považovať aj diplomové a doktorské práce, VEGA projekty a APVV projekty, sú osoby, ktoré nie sú, resp. ani nemôžu byť nositeľmi odbornej spôsobilosti v zmysle zákona (napr. študenti, absolventi bez 3-ročnej praxe). Ustanovenie §25, odst. 5 o vykonávaní geologických prác inou osobou v prieskumnom území len so súhlasom držiteľa je na oblasť základného výskumu prakticky neaplikovateľná a v podstate aj neoprávnená. 
 	O 	ČA 	Upravené znenie § 9 ods. 1 písm f) tak, aby na vykonávanie geologického výskumu len experimentálnymi a teoretickými prácami nebola vyžadovaná odborná spôsobilosť. 	
ŽSK 	k bodu 42, § 20 ods. 3 
Navrhujeme vypustiť vetu: „V takýchto územiach možno územnoplánovaciu dokumentáciu schváliť len po splnení stanovených podmienok.“ 
Odôvodnenie: 
MŽP SR má v procese obstarávania ÚPN – R postavenie dotknutého orgánu štátnej správy. To znamená, že v zmysle § 22 ods. 4 stavebného zákona má orgán územného plánovania (obec, VÚC) povinnosť s ním dohodnúť návrh územnoplánovacej dokumentácie. Preto nepokladáme za potrebné, aby MŽP SR ešte následne stanovovalo podmienky schválenia územnoplánovacej dokumentácie, ktorá je priamo v kompetencii orgánu územného plánovania. 
 	Z 	A 	ustanovenie § 20 ods. 3 bolo prepracované v zmysle dohody so zástupcami ZMOS-u 	
ŽSK 	k bodu 47, § 23 ods.1 
Navrhujeme vypustiť nasledovný text: „ ak držiteľ prieskumného územia poruší opakovane povinnosti ustanovené rozhodnutím o určení prieskumného územia alebo právnymi predpismi vydanými k ochrane životného prostredia.“ 
Požadujeme zachovať právomoc obce alebo VÚC na zrušenie prieskumného územia s predpokladom výskytu rádioaktívnych nerastov, tak ako to je vo v súčasnosti platnom Zákona 569/2007 Z. z. o geologických prácach so spresnením, že táto právomoc sa vzťahuje aj na konanie o predĺžení platnosti prieskumného územia.  	Z 	A 	ostáva pôvodné znenie 	
ŽSK 	k bodu 52, § 23 ods. 9 
Požadujeme zachovať pôvodné znenie druhej vety § 23 odsek 9 zákona č. 569/2007 Z.z., podľa ktorej sú účastníkmi konania o určení, zmene alebo zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov aj dotknutá obec a dotknutý samosprávny kraj. 
Odôvodnenie : 
Trváme na zachovaní postavenia účastníkov konania dotknutej obce a dotknutého samosprávneho kraja, tak ako to bolo v doterajšom znení tohto ustanovenia. Zároveň máme záujem na účasti miestnej a regionálnej územnej samosprávy aj v konaní o predĺžení platnosti prieskumného územia, tak ako je to navrhované v predloženom návrhu zákona 
 	Z 	A 	ostáva pôvodné znenie 	
ŽSK 	k bodu 53, § 23 ods. 11 
Nesúhlasíme s navrhovaným znením a požadujeme zachovanie pôvodného znenia § 23 ods.11, písm. c) v zákone 569/2007 Z.z. – t.j. Ministerstvo zamietne návrh na určenie prieskumného územia, ak dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s určením prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
Odôvodnenie: 
Považujeme za potrebné zachovať povinnosť zamietnuť návrh na určenie alebo zmenu prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s určením alebo zmenou prieskumného územia právomoc z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie. 
V prípade, že nesúlad so záväznou časťou ÚPD nebude dôvodom na zamietnutie návrhu na určenie prieskumného územia dôjde k porušeniu základných princípov územného plánovania (§1 ods. 1 a §2 ods.1 stavebného zákona), ktoré sústavne rieši koncepčné priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia. Samosprávne kraje ako orgány územného plánovania koncepčne pripravujú a riadia územný rozvoj kraja práve nástrojmi územného plánovania a uplatňovaním zásad a záväzných regulatívov záväznej časti platnej územnoplánovacej dokumentácie v území kraja (§ 13 ods.3 stavebného zákona). 
Taktiež v procese obstarávania ÚPD je MŽP a banské úrady dotknutými orgánmi štátnej správy, s ktorými je potrebné dohodnúť návrh ÚPD (§22 ods.4 stavebného zákona). Z uvedeného vyplýva, že stavebný zákon vytvára dostatočnú platformu na dohodnutie podmienok koncepčného rozvoja územia v procese obstarávania ÚPD. 
Zároveň si dovoľujeme upozorniť, že vylúčením účasti samosprávnych krajov a obcí na rozhodovacom procese dôjde k porušeniu Aarhuského dohovoru o aktívnej účasti verejnosti na rozhodovacom prístupe k spravodlivosti v záležitostiach životného prostredia zo dňa 25.6.1998. 
Zároveň upozorňujeme, že navrhované znenie odseku je potrebné formálne upraviť - z návrhu zákona nie je jasné, ktoré znenie je platné a ktoré sa vypúšťa. 

 	Z 	A 	V zmysle dohody na rokovaní so zástupcami ZMOS-u bol text preformulovaný, tak, aby bolo zachované "právo veta" obce v jej katastri a samosprávneho kraja na jeho území - nový odsek 12. 	
ŽSK 	§ 23 
V § 23 za odsekom 11) navrhujeme vložiť nový odsek 12) v znení: ,,Ministerstvo zamietne návrh na predĺženie platnosti prieskumného územia , ak: 
a) dotknutý orgán štátnej správy nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia, 
b) dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
c) z dôvodov uvedených v odseku 11 písm. d) až g) tohto ustanovenia.“ 
Odôvodnenie : 
Považujeme za potrebné zachovať povinnosť zamietnuť návrh aj na predĺženie platnosti prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s predĺžením platnosti prieskumného územia z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie. Zároveň trváme na možnosti zamietnutia návrhu aj z dôvodov, ktoré sa uplatňujú v odseku 11 písm. d) až g) tohto ustanovenia. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní so zástupcami samosprávneho kraja bolo poukázané na to, že keď obec alebo samosprávny kraj dali súhlas pri určení prieskumného územia, nie je dôvod vyžadovať opätovný súhlas pri predĺžení platnosti prieskumného územia aj vzhľadom na potrebu stability podnikateľského prostredia, obec alebo samosprávny kraj má navyše právo počas platnosti prieskumného územia podať podnet na jeho zrušenie. 	
ŽSK 	k bodu 58, § 24 ods.5 
Navrhujeme aby sa na konci prvej vety odseku 5) slová ,, § 23 ods. 4 písm. d) a e) " nahradili slovami ,, § 23 ods. 4 písm. d),e) a f) ". 
Odôvodnenie: 
V návrhu na určenie prieskumného územia požadujeme doplniť aj stanovisko samospráv. 	Z 	ČA 	ostáva pôvodné znenie, stanovisko podľa písm. f) správny orgán požaduje, ale objednávateľ ho môže doložiť v priebehu správneho konania  	
Nafta 	K čl. I., bod 29. 
Bod 29. sa mení nasledovne: 

V § 14 ods. 3 sa slová „podstatne väčší rozsah“ nahrádzajú slovami „podstatne iný rozsah“. 

Odôvodnenie: V odbornej praxi sa preukázalo, že potreba vyhotoviť zmenu projektu je nutná, ak sa mení rozsah geologických prác na väčší alebo menší, ktorý je v zmene projektu odôvodnený, jasne vymedzený a tvorí podklad pre ďalší postup vybranými druhmi geologických prác. Navrhuje sa legislatívnotechnická úprava zmeny projektu v súlade s požiadavkami odbornej praxe. 

Odôvodnenie k vypusteniu pôvodne navrhovaného textu v bode 29.: Zavedenie nového právneho inštitútu zámeny geologických prác vo vzťahu k zmene ich rozsahu nie je objektívne opodstatnené a do praxe by vnášal nesystematickosť pri vypracúvaní zmien projektov geologickej úlohy, tzn. , že by vznikli situácie, kedy by sa príslušné orgány verejnej správy k tomuto druhu dokumentácie nevyjadrovali a to aj keby išlo o iný druh geologických prác. Z uvedených dôvodov nevidíme pridanú hodnotu navrhovaného inštitútu zámeny geologických prác. 
 	O 	N 	Nad rámec novely; potreba zavedenia „zámeny prác“ vyplynula z praxe. Na rozporovom konaní vysvetlené. 	
Nafta 	K čl. I, bod 30.  
Bod 30. sa vypúšťa. 

Ostatné body sa prečísľujú. 

Odôvodnenie: legislatívnotechnická úprava v súvislosti s návrhom znenia bodu 28. 

 	O 	N 	je potrebné doplniť navrhované slová 	
Nafta 	K čl. I. 
V čl. I. navrhujeme za bod. 43. doplniť nový bod 44. v nasledovnom znení: 

„44. V § 21 ods. 4 sa dopĺňa druhá veta: „Prieskumné územie na ropu alebo horľavý zemný plyn a prieskumné územie na prírodné horninové štruktúry a podzemné priestory na zriaďovanie a prevádzku podzemných zásobníkov plynov a kvapalín na výhradných ložiskách ropy a horľavého zemného plynu 6a), sa považujú za prieskumné územie na ten istý účel.“ 

Poznámka pod čiarou k odkazu 6a) znie: 
„6a) § 2 nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 107/2010 Z.z. o podrobnostiach vydania osvedčenia o vhodnosti prírodných horninových štruktúr a podzemných priestorov na uskladňovanie plynov a kvapalín.“ 

Odôvodnenie: Uvedené súvisí s legálnou definíciou vybraných geologických prác podľa § 21 ods. 2 písm. a) prvého a tretieho bodu. 
Zisťovanie a overovanie geologických podkladov pre zriaďovanie a prevádzku podzemných zásobníkov plynov a kvapalín v prírodných horninových štruktúrach a podzemných priestoroch oddeliteľne od ložiskového geologického prieskumu na ropu alebo horľavý zemný plyn pred, v priebehu alebo po ukončení dobývania týchto ložísk by v odbornej praxi znamenalo sťaženie alebo znemožnenie racionálne využiť vhodné prírodné horninové štruktúry na uskladňovanie plynov a kvapalín, ak súvisia s týmito ložiskami. Konverzia vhodných ložísk uhľovodíkov na uskladňovanie plynov a kvapalín je organicky usporiadaný, na seba nadväzujúci a vzájomne prepojený proces prechodu z dobývania na uskladňovanie na rôznom stupni odťaženia zásob ložiska v závislosti od konkrétnych kumulatívne hodnotených geologických, banskotechnických a ekonomických ukazovateľov. Preto nie je možné právne upraviť ložiskový geologický prieskum na ropu alebo horľavý zemný plyn, ktorým sa zisťujú a overujú podmienky ochrany a využitia ložiska, osobitne od zistenia a overenia podmienok týchto ložísk, nachádzajúcich sa v prírodných horninových štruktúrach a podzemných priestoroch, na ich využitie v rámci podzemných zásobníkov plynov a kvapalín a takto vnútiť neodôvodniteľnú zmenu právnych pomerov pri vykonávaní ložiskového geologického prieskumu na dva rôzne účely. Uvedené potvrdzuje doterajšia odborná prax prieskumu, výstavby, prevádzky a rozvoja podzemných zásobníkov plynov na ložiskách uhľovodíkov. 
 	Z 	A 	 	
Nafta 	K čl. I, bod. 44. 
Ustanovenie považujeme za nezrozumiteľné, nejednoznačné, nesystematické a obmedzujúce vykonávanie geologického prieskumu. Textácia „aspoň jedna hranica dobývacieho priestoru 25a) ostane prieskumným územím nedotknutá“ nie je jednoznačne aplikovateľná a vyvolávala by v praxi nejasné, prípadne neaplikovateľné podmienky v neprospech objednávateľa, ktorý financuje geologické práce. Odborná prax preukázala a platný banský zákon upravuje, že chránené ložiskové územia, chránené územia, resp. dobývacie priestory sa neurčujú iba na jedno výhradné ložisko, resp. prírodnú horninovú štruktúru, a preto takýmto počtom nie je možné obmedziť ani priestorovo rozsiahlejší inštitút, akým je prieskumné územie.  	O 	A 	upravené na základe rokovania s Ministerstvom hospodárstva SR 	
Nafta 	K čl. I, bod 45.  
V bode 45. sa za slová „ po vynaložení 10% z rozpočtu geologickej úlohy“ dopĺňajú slová „a pri ložiskovom geologickom prieskume na ropu a horľavý zemný plyn po vynaložení 5% z rozpočtu geologickej úlohy“. 

Odôvodnenie: Začatie geologických prác je v geologickom zákone upravené v § 22 ods. 5 všeobecne a osobitne pre ropu a zemný plyn. Navrhovanou úpravou sa zjednocuje navrhovaná právna úprava so znením ostatných ustanovení geologického zákona. 
 	Z 	A 	 	
Nafta 	K čl. I.  
V čl. I. navrhujeme za bod. 45. doplniť nový bod 46. v nasledovnom znení: „46. V § 22 ods. 4 v prvej vete a v druhej vete sa za slová „o určení“ vkladajú čiarka a slová „zmene plochy a predĺžení doby platnosti“ a na konci sa pripája tretia veta „Do lehôt podľa prvej a druhej vety nemožno započítať čas, v ktorom koná ministerstvo podľa § 29 ods. 3.“. 

Odôvodnenie: Navrhuje sa jednoznačne upraviť sankcionovanie nedodržania povinnosti držiteľa začať geologické práce od určenia, zmeny plochy alebo predĺženia platnosti prieskumného územia a v tejto súvislosti prefinancovať zákonnú výšku finančných prostriedkov z rozpočtu geologickej úlohy pre ich začatie v ktoromkoľvek období platnosti prieskumného územia vrátane prevodu prieskumného územia. Sankcia vo forme obligatórneho zrušenia prieskumného územia sa vzťahuje na druhý ukončený rok. Do počítania lehoty na plnenie povinnosti držiteľa nie je možné z objektívnych dôvodov započítavať čas, v ktorom prebieha správne konanie, vedené ministerstvom, o rozsahu, spôsobe vykonávania a dobe trvania geologických prác, do ktorého skončenia nie je možné v geologických prácach pokračovať. 
 	Z 	ČA 	Výsledok správneho konania vedeného ministerstvom o rozsahu, spôsobe vykonávania a dobe trvania geologických prác (povolenie vstupu na pozemky) nie je možné vopred prezumovať. Držiteľovi prieskumného územia sa znením § 25 ods.10 umožňuje na základe schválenej zmeny projektu geologických prác požiadať o zmenu rozhodnutia v údaji o celkových nákladoch podľa rozpočtu geologickej úlohy, z ktorých je posudzovaná výška vynaložených finančných prostriedkov.  	
Nafta 	K čl. I. 
V čl. I. navrhujeme doplniť nový bod 47. v nasledovnom znení: „47. V § 22 ods. 5 sa slová „z plánovaného celkového finančného rozsahu geologických prác“ nahrádzajú slovami „z rozpočtu geologickej úlohy podľa § 23 ods. 12.“. 

Odôvodnenie: Uvedená legislatívnotechnická úprava vytvára jednoznačné a pre objednávateľa geologickej úlohy právne záväzné podmienky začatia geologických prác na základe rozhodnutia ministerstva. 
 	O 	A 	 	
Nafta 	K čl. I. bod 53. 
V bode 53. v § 23 odseku 11 sa vypúšťa písmeno b). 

Odôvodnenie: Nesúhlasné stanovisko dotknutého orgánu štátnej správy má byť konajúcim orgánom v konaní riadne preskúmané a posúdené. Súčasné znenie umožňuje blokovanie vybraných geologických prác bez zákonného dôvodu. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní po vysvetlení zástupcovia a.s. Nafta netrvajú na pripomienke. 	
Nafta 	K čl. I. bod 54. 
Bod 54. znie: 
"V § 23 ods. 12 sa za slová „o určení“ vkladajú čiarka a slová „zmene rozlohy a predĺžení doby platnosti“ a za písmeno k) vkladá nové písmeno l), ktoré znie: 
„l) celkové náklady podľa rozpočtu geologickej úlohy,“. 

Doterajšie písmeno l) sa označuje ako písmeno m). 

Odôvodnenie: Navrhuje sa spresnenie náležitosti každého rozhodnutia ministerstva, ktorým sa nielen určuje ale aj mení rozloha a predlžuje doba platnosti prieskumného územia v nadväznosti na už právne zakotvené náležitosti, ktoré sa rozširujú o údaj celkových nákladov podľa rozpočtu geologickej úlohy, ktorý sa týmto stáva právne záväzným pre objednávateľa geologickej úlohy a ministerstvom odkontrolovateľným v ktoromkoľvek časovom úseku platnosti prieskumného územia. Textácia „rozpočet geologických prác“ sa legislatívno-technicky upravuje na rozpočet geologickej úlohy v súlade s ostatnými ustanoveniami. 
 	Z 	ČA 	vložilo sa nové písmeno l) 	
Nafta 	K čl. I. bod 59. 
V § 24 odsek 7 znie: 
„ Podľa odsekov 2 až 5 sa nepostupuje ak držiteľ prieskumného územia podá návrh na zmenu rozlohy prieskumného územia na oblasť priľahlú k už určenému prieskumnému územiu alebo objednávateľ podá návrh na určenie prieskumného územia na oblasť priľahlú k už určenému prieskumnému územiu. Ak je prieskumné územie určené inej osobe ako objednávateľovi, ministerstvo ju vyzve, aby sa vyjadrila či geologické a ťažobné faktory oprávňujú k tomu, aby jej bolo priľahlé prieskumné územie určené a ak áno, aby v lehote troch mesiacov podala návrh na jeho určenie alebo podala návrh na zmenu rozlohy určeného prieskumného územia, ktorého je držiteľom. Pre účely tohto ustanovenia sa za priľahlé prieskumné územie považuje také prieskumné územie kde je predpoklad, že geologické a ťažobné faktory oprávňujú k tomu, aby bolo určené držiteľovi už určeného prieskumného územia.“ 

Odôvodnenie: Navrhovaná úprava zosúlaďuje znenie odseku 7 s čl. 3 ods. 4 Smernice 94/22/ES. 
 	O 	ČA 	odek 7 zostáva v pôvodnom znení 	
Nafta 	K čl. I. 
V čl. I. navrhujeme doplniť nový bod 60. v nasledovnom znení: „60. V § 25 ods. 2 sa lehota „šiestich mesiacov“ nahrádza lehotou „jedného roka“. 

Odôvodnenie: Predchádzajúcimi novelizáciami geologického zákona a banského zákona bolo vydávanie osvedčenia o výhradnom ložisku dôvodne, avšak bez náležitej úpravy lehoty, presunuté z obdobia pred schválením výpočtu zásob do obdobia po jeho schválení. Vzhľadom na to, že proces vydávania osvedčenia nepodlieha počítaniu lehôt podľa všeobecného predpisu a právny poriadok nepozná osobitnú úpravu počítania lehôt, dochádza týmto v čase, kedy už má prebiehať konanie o určení chráneného ložiskového územia, v ktorom je toto osvedčenie jednou z podstatných náležitostí návrhu, k tomu, že jeho bezodkladné nevydanie skracuje čas držiteľa prieskumného územia na uplatnenie prednostného práva na určenie dobývacieho priestoru. Navrhovanou úpravou sa lehota primerane predlžuje na čas potrebný pre vydanie osvedčenia o výhradnom ložisku, ako aj na vydanie územného rozhodnutia o chránenom ložiskovom území a zároveň sa zosúlaďuje s lehotou na uplatnenie prednostného práva podľa § 25 ods. 3. 
 	Z 	A 	 	
Nafta 	K čl. I. bod 61. 
V § 25 sa mení odsek 7 nasledovne: 
„(7) Držiteľ prieskumného územia je povinný do konca druhého roku odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia o predĺžení doby platnosti prieskumného územia začať geologické práce podľa § 22 ods. 5. 

Odôvodnenie : Navrhuje sa odstrániť retroaktívne pôsobenie normy na právne skutočnosti, ktoré nastali pred účinnosťou novely geologického zákona a mohli by meniť podmienky právnych vzťahov založených v minulosti v neprospech držiteľov prieskumných území a jednoznačne upraviť povinnosť tohto držiteľa dodržiavať rozpočet geologickej úlohy a začať geologické práce v zmysle rozhodnutia o predĺžení v období predĺženia doby platnosti prieskumného územia. Sankcia vo forme obligatórneho zrušenia prieskumného územia je upravená v § 22 ods. 4 a jej zaradenie do práv a povinností držiteľa prieskumného územia by bola duplicitná. 

V § 25 sa dopĺňa nový odsek 10, ktorý znie: 
„(10) Držiteľ prieskumného územia na hydrogeologický prieskum geotermálnych vôd alebo prírodných horninových štruktúr na zriaďovanie a prevádzku zariadení na využívanie geotermálnej energie má do jedného roka po vydaní rozhodnutia o schválení záverečnej správy s výpočtom množstiev podzemných vôd vrátane geotermálnych vôd alebo geotermálnej energie prednostné právo na vydanie povolenia podľa osobitných predpisov na ich využívanie.“. 

Odôvodnenie: Priznanie prednostného práva aj pre využitie výsledkov z hydrogeologického prieskumu vytvára rovnocenné podmienky ako sú priznané na uplatnenie prednostných práv pri využití výsledkov podľa § 25 ods. 2 a 3. 

 	Z 	ČA 	Geologická úloha prebieha od vypracovania projektu geologickej úlohy až do vypracovania záverečnej správy. Z uvedeného dôvodu nie je možné geologické práce počas trvania geologickej úlohy začať druhýkrát po predĺžení doby platnosti prieskumného územia. 
V § 25 doplnený nový odsek 11 v zmysle pripomienky; vypustená časť ustanovenia týkajúca sa geotermálnych vôd. 
 	
Nafta 	K čl. I. bod 75. 
V § 38 ods. 4 sa navrhuje vypustiť písm. a). 

Odôvodnenie: Platné právne úpravy, podľa ktorých je potrebné vyjadrenie orgánu alebo organizácie k projektu geologickej úlohy resp. k jeho zmene, a najmä prax vyjadrujúcich sa orgánov, pre riešenie stretov záujmov si vyžadujú predloženie tejto kompletnej dokumentácie. Nie je akceptovateľné, aby projektová dokumentácia pre riešenie stretov záujmov bola predkladaná orgánom na vyjadrenie bez náležitého schválenia objednávateľom, ktorému predchádza súhlas zástupcu zhotoviteľa. Na základe uvedeného predmetná sankcia odsúhlasenia projektu bez vyriešenia stretov záujmov, nakoľko tento musí v praxi im predchádzať a byť podkladom na ich riešenie, vnáša nelogičnosť do procesu projektovania geologických prác a riešenia stretov záujmov. 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní po vysvetlení zástupcovia a.s. Nafta netrvajú na pripomienke. 	
Nafta 	K čl. I. bod 77. 
V bode 77. sa dopĺňa odsek 7, ktorý znie: 
„(7) Ustanovenie § 25 ods. 7 sa nevzťahuje na prieskumné územia, ktoré boli predĺžené pred účinnosťou tohto zákona a ustanovenie § 25 ods. 9 sa nevzťahuje na prieskumné územia, ktoré boli určené pred účinnosťou tohto zákona.“ 

Odôvodnenie: Navrhovanými prechodnými ustanoveniami sa vylučuje právne neprípustné retroaktívne pôsobenie novely na práva a povinnosti držiteľov ku dňu účinnosti novely určených prieskumných území, ktoré boli nadobudnuté (prieskumné územia určené alebo predĺžené) pred jej účinnosťou a zaručuje im týmto právnu istotu. 
 	Z 	ČA 	prevzala sa len časť ustanovenia týkajúca sa predĺženiia platnosti prieskumného územia 	
Nafta 	K čl. II. 
V Čl. II. sa dopĺňa nový bod 1., ktorý znie: 
„1. V § 5 sa v prvej vete za slovom „kvapalín“ dopĺňajú slová: 
„ a prírodné horninové štruktúry vhodné na priemyselné využívanie tepelnej energie zemskej kôry.“ 

Odôvodnenie: Navrhovanú úpravu si vyžaduje doplnenie osobitných zásahov do zemskej kôry o zriaďovanie, prevádzku, zabezpečenie a likvidáciu zariadení na priemyselné využívanie tepelnej energie. 
 	Z 	A 	 	
Nafta 	K čl. II. 
V Čl. II. sa dopĺňa nový bod 2., ktorý znie: 
„2. V § 24 ods. 2 sa lehota „šiestich mesiacov“ nahrádza lehotou „jedného roka“. 

Ostatné body sa prečíslujú. 

Odôvodnenie: Predchádzajúcimi novelizáciami geologického zákona a banského zákona bolo vydávanie osvedčenia o výhradnom ložisku dôvodne, avšak bez náležitej úpravy lehoty, presunuté z obdobia pred schválením výpočtu zásob do obdobia po jeho schválení. Vzhľadom na to, že proces vydávania osvedčenia nepodlieha počítaniu lehôt podľa všeobecného predpisu a platné právo nepozná ani osobitnú úpravu, dochádza k tomu, že v čase, kedy už má prebiehať konanie o určení chráneného ložiskového územia, v ktorom je toto osvedčenie jednou z podstatných náležitostí návrhu, jeho bezodkladné nevydanie môže mať za následok skrátenie času držiteľa prieskumného územia na uplatnenie prednostného práva na určenie dobývacieho priestoru. Požadovanou úpravou sa lehota primerane predlžuje na čas potrebný pre vydanie osvedčenia o výhradnom ložisku, ako aj na vydanie územného rozhodnutia o chránenom ložiskovom území a zároveň sa zosúlaďuje s lehotou na uplatnenie prednostného práva podľa § 25 ods. 3. 
 	Z 	A 	 	
KSK 	K novelizačnému bodu 42 
V novelizačnom bode 42, v §20, v novom odseku 3 navrhujeme vypustiť poslednú vetu: „V takýchto územiach možno územnoplánovaciu dokumentáciu schváliť len po splnení stanovených podmienok.“. 

Odôvodnenie : 

V procese obstarávania územnoplánovacej dokumentácie má MŽP SR postavenie dotknutého orgánu štátnej správy. To znamená, že v zmysle § 22 ods. 4 stavebného zákona má orgán územného plánovania (obec, VÚC) povinnosť s ním dohodnúť návrh územnoplánovacej dokumentácie. Z uvedeného vyplýva, že stavebný zákon vytvára dostatočnú platformu na dohodnutie podmienok koncepčného rozvoja územia v procese obstarávania územnoplánovacej dokumentácie. Preto nepokladáme za potrebné, aby MŽP SR ešte následne stanovovalo podmienky schválenia územnoplánovacej dokumentácie, ktorá je priamo v kompetencii orgánu územného plánovania. 
 	Z 	A 	ustanovenie § 20 ods. 3 bolo prepracované v zmysle dohody so zástupcami ZMOS-u 	
KSK 	K novelizačnému bodu 47 
V novelizačnom bode 47 v§ 23 ods.1 navrhujeme vypustiť v novele zákona navrhovaný text, ktorý znie: „ak držiteľ prieskumného územia poruší opakovane povinnosti ustanovené rozhodnutím o určení prieskumného územia alebo právnymi predpismi vydanými k ochrane životného prostredia“ 

Odôvodnenie : 

Nutnosť zachovať právomocí obcí a samosprávnych krajov tak, ako je to v doterajšom platnom znení geologického zákona - so spresnením, že táto právomoc sa vzťahuje aj na konanie o predĺžení platnosti prieskumného územia. Podať návrh na zrušenie resp. zmenu prieskumného územia len v prípade porušenia povinností držiteľov územia, je obmedzovaním samostatnej pôsobnosti obcí a samosprávnych krajov predkladať návrhy na zrušenie resp. zmenu prieskumného územia podľa schválených záväzných priorít rozvoja územia. 
 	Z 	A 	vypustené, ponechané pôvodné znenie 	
KSK 	K návrhu zákona 
Navrhujeme za novelizačný bod 50 zaradiť nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

V § 23 ods. 5 znie: 

„(5) Konanie o určení prieskumného územia sa nezačne, ak návrh neobsahuje podstatné náležitosti uvedené v odseku 3 písm. a), b), c), d), g), h) a v odseku 4 písm. a), d) a f).“ 

Odôvodnenie : 

Do textu navrhujeme vložiť písm. f) z dôvodu, že považujeme za dôležité, aby nepredloženie stanoviska dotknutej obce alebo dotknutého samosprávneho kraja vyjadrujúceho priority záväznej časti územného plánu alebo programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja vzhľadom na ich dôležitosť bola rovnako dôvodom pre nezačatie konania ako nepredloženie iných dokumentov uvedených v tomto ustanovení. 
 	Z 	ČA 	ostáva pôvodné znenie 	
KSK 	K novelizačnému bodu 52 
V § 23 ods. 9 (novelizačný bod 52) navrhujeme ponechať aj pôvodné znenie druhej vety a preto navrhujeme nasledovný text druhej vety §23 ods.9 „Účastníkom konania o určení, zmene, predĺžení doby platnosti alebo zrušení prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov je aj dotknutá obec, dotknutý samosprávny kraj, držiteľ prieskumného územia a nový držiteľ prieskumného územia“ . 

Odôvodnenie : 

Trváme na zachovaní postavenia účastníkov konania dotknutej obce a dotknutého samosprávneho kraja, tak ako to bolo v doterajšom znení tohto ustanovenia. Máme záujem na účastníctve miestnej a regionálnej územnej samosprávy aj v konaní o predĺžení platnosti prieskumného územia, ktoré sa odlišuje od konania o zmene prieskumného územia, preto navrhujeme novú úpravu. Zároveň súhlasíme s doplnením účastníkov konania v prípade zmluvného prevodu držiteľov prieskumného územia. 
 	Z 	A 	ostáva pôvodné znenie 	
KSK 	K novelizačnému bodu 53 
Navrhujeme nasledovné znenie § 23 odseku 11(novelizačný bod 53): 
„(11) Ministerstvo zamietne návrh na určenie prieskumného územia, ak 
a) navrhované prieskumné územie nespĺňa ustanovenia § 21 a § 22, 
b) dotknutý orgán štátnej správy nesúhlasí s určením prieskumného územia, 
c) dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s určením prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
d) objednávateľ nezaplatil úhradu za iné prieskumné územie, ktorého je alebo bol držiteľom, 
e) objednávateľ v predchádzajúcich troch rokoch v inom prieskumnom území nezačal vykonávať geologický prieskum v určenej lehote, 
f) v navrhovanom prieskumnom území platí prednostné právo na využitie výsledkov geologických prác, 
g) objednávateľ nezabezpečil vyhodnotenie výsledkov geologických prác v inom prieskumnom území, ktorého bol držiteľom a neodovzdal záverečnú správu podľa § 19.“. 
Odôvodnenie : 

Navrhujeme ponechať aj pôvodné znenie písm. c): „dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s určením prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie,“. Nutnosť zachovať povinnosť zamietnuť návrh na určenie alebo zmenu prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s určením alebo zmenou prieskumného územia právomoc z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie. 
 	Z 	A 	V zmysle dohody na rokovaní so zástupcami ZMOS-u bol text preformulovaný, tak, aby bolo zachované "právo veta" obce v jej katastri a samosprávneho kraja na jeho území - nový odsek 12. 	
KSK 	K návrhu zákona 
Navrhujeme za novelizačný bod 53 zaradiť nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

V § 23 sa za odsek 11 vkladá nový odsek 12, ktorý znie : 
„(12) Ministerstvo zamietne návrh na predĺženie platnosti prieskumného územia, ak: 
a) dotknutý orgán štátnej správy nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia, 
b) dotknutá obec alebo dotknutý samosprávny kraj nesúhlasí s predĺžením platnosti prieskumného územia na výskyt rádioaktívnych nerastov z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie, 
c) z dôvodov uvedených v odseku 11 písm. d) až g).“ 

Doterajšie odseky 12 až 15 sa označujú ako ods. 13 až 16. 

Odôvodnenie : 
Nutnosť zachovať povinnosť zamietnuť návrh aj na predĺženie platnosti prieskumného územia na základe nesúhlasu obce alebo samosprávneho kraja s predĺžením platnosti prieskumného územia z dôvodu jeho nesúladu so stanovenými cieľmi a prioritami programu hospodárskeho a sociálneho rozvoja alebo záväznej časti schválenej územnoplánovacej dokumentácie. Zároveň trváme na možnosti zamietnutia návrhu aj z dôvodov, ktoré sa uplatňujú v odseku 11 písm. d) až g). 
 	Z 	N 	Na rozporovom konaní so zástupcami samosprávneho kraja bolo poukázané na to, že keď obec alebo samosprávny kraj dali súhlas pri určení prieskumného územia, nie je dôvod vyžadovať opätovný súhlas pri predĺžení platnosti prieskumného územia, obec alebo samosprávny kraj si môže uplatniť svoj nesúhlas pri určení dobývacieho priestoru podľa banského zákona.