Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	432  / 200 	
Počet vyhodnotených pripomienok	432 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	176  / 79 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	74  / 43 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	182  / 78 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (2o,1z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	10 (10o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky 	19 (16o,3z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	39 (38o,1z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	21 (21o,0z) 	 	 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	8 (8o,0z) 	 	 	 	
26 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
27 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
28 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
29 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
30 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
31 .	Ústavný súd Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
32 .	Slovenská informačná služba 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
33 .	Sociálna poisťovňa 	 	 	 	x 	
34 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	12 (5o,7z) 	 	 	 	
35 .	Úrad pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou 	 	 	x 	 	
36 .	Republiková únia zamestnávateľov 	29 (15o,14z) 	 	 	 	
37 .	Združenie miest a obcí Slovenska 	 	 	 	x 	
38 .	Únia miest Slovenska 	 	 	 	x 	
39 .	Bratislavský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
40 .	Nitriansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
41 .	Prešovský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
42 .	Trenčiansky samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
43 .	Trnavský samosprávny kraj 	 	 	x 	 	
44 .	Žilinský samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
45 .	Magistrát hlavného mesta SR 	 	 	 	x 	
46 .	Banskobystrický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
47 .	Košický samosprávny kraj 	 	 	 	x 	
48 .	Úrad pre Slovákov žijúcich v zahraničí 	 	 	 	x 	
49 .	Mestský úrad Nitra 	 	 	 	x 	
50 .	Mestský úrad Trnava 	 	 	 	x 	
51 .	Mestský úrad Trenčín 	 	 	 	x 	
52 .	Mestský úrad Žilina 	 	 	 	x 	
53 .	Mestský úrad Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
54 .	Mestský úrad Prešov 	 	 	 	x 	
55 .	Magistrát mesta Košice 	 	 	 	x 	
56 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu 	 	 	 	x 	
57 .	Úrad Vysokého komisára OSN pre utečencov v Slovenskej republike 	 	 	 	x 	
58 .	Medzinárodná organizácia pre migráciu (IOM) 	58 (15o,43z) 	 	 	 	
59 .	Štátna pokladnica 	 	 	x 	 	
60 .	Verejnosť 	25 (24o,1z) 	 	 	 	
61 .	Inštitút pre výskum práce a rodiny 	 	 	x 	 	
62 .	Úrad pre reguláciu železničnej dopravy 	 	 	x 	 	
63 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
64 .	SAIA, n.o. 	21 (6o,15z) 	 	 	 	
65 .	Všeobecná zdravotná poisťovňa, a.s. 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
66 .	Liga za ľudské práva 	104 (17o,87z) 	 	 	 	
67 .	Americká obchodná komora v Slovenskej republike 	30 (4o,26z) 	 	 	 	
	SPOLU	432 (232o,200z) 	0 (0o,0z) 	17 	26 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MS SR 	K čl. I -bod 105 (§ 73a ods. 4) 
S konaním o spôsobilosti na právne úkony je spojené opatrovnícke konanie. V rozhodnutí o pozbavení spôsobilosti na právne úkony súd určí opatrovníka podľa § 192 Občianskeho súdneho poriadku tomu, kto bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony. Z navrhovaného ustanovenia § 73a ods. 4 nie je jednoznačné, či ide cudzinca, ktorý bol pozbavený spôsobilosti na právne úkony slovenským súdom postupom podľa Občianskeho súdneho poriadku. Rovnako tak sa v § 73a ods. 4 nerieši situácia tzv. medziobdobia. Otázne, je kto má zvoliť za cudzinca bezpečnostný kód do času, kým mu nebude súdom ustanovený opatrovník a kto bude v tejto fáze za neho vykonávať neodkladné úkony v jeho záujme. 
Odporúčame odstrániť tieto otázniky v návrhu zákona a dopracovať podrobnejšie vysvetlenie do osobitnej časti dôvodovej správy. 
 	O 	N 	Ide o rovnakú úpravu ako pri občianskych preukazoch podľa zákona č. 224/2006 Z. z. 	
MS SR 	Kčl. I - bod 110 (§ 78 ods. 1) 
Pred slovami „jeho osobnú prehliadku“ je potrebné opraviť úvodzovky nadol. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. I -bod 126 (§ 88 ods. 6 až 8) 
Vzhľadom na to, že navrhované zmeny zasahujú do procesného postupu krajského súdu a Najvyššieho súdu Slovenskej republiky, k tomuto bodu uvádzame opodstatnené a odôvodnené pripomienky zo správneho kolégia Najvyššieho súdu Slovenskej republiky. Sú v nich vyjadrené aktuálne najzávažnejšie problémy, ktoré sa vyskytujú v aplikačnej praxi súdov. 

Ustanovenie § 88 ods. 7 zákona určuje lehotu o rozhodnutí o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení pre krajský súd do siedmich dní; rovnakú lehotu aj pre odvolací súd v § 88 ods. 8 zákona. Uvedené lehoty mali za cieľ dosiahnuť zrýchlenie súdneho konania v tak závažnej otázke, ako je obmedzenie osobnej slobody cudzinca. Dodržať uvedenú lehotu je však možné len spôsobom, ktorý nie je v súlade s ustanovením § 156 ods. 3 Občianskeho súdneho poriadku. V prípade, že sa vo veci bude rozhodovať rozsudkom bez nariadenia ústneho pojednávania, totiž súd oznámi miesto a čas verejného vyhlásenia rozsudku na úradnej tabuli súdu v lehote najmenej päť dní pred jeho vyhlásením. S alternatívou, že súd nariadi pojednávanie a účastníkov predvolá je spojená povinnosť súdu doručiť predvolanie účastníkom konania tak, aby mali dostatok času na prípravu, podľa § 115 ods. 2 Občianskeho súdneho poriadku spravidla päť dní pred dňom, keď sa má pojednávanie konať. Dochádza ku kolízii lehôt a dodržanie lehoty na rozhodnutie podľa § 88 ods. 7 a 8 zákona o pobyte cudzincov v prípade, že súd nariadi pojednávanie, prakticky nie je možné. 

Na pracovnom seminári, ktorý zorganizovalo správne kolégium Najvyššieho súdu Slovenskej republiky 19. apríla 2012, sudcovia krajských súdov špecializujúci sa na agendu zaistenia upozornili na problémy, ktoré spôsobuje sedemdňová lehota na rozhodnutie pre krajské súdy. Poukázali na praktické problémy, najmä ak opravný prostriedok je podaný v cudzom jazyku a je potrebné zabezpečiť preklad takéhoto podania. Problémy spôsobujú aj faxové podania, najmä z toho pohľadu, či lehotu treba počítať až od následného doručenia originálneho podania v písomnej podobe, ďalej otázka posúdenia príslušnosti súdu, neúplného podania, či chýbajúcej plnej moci od právneho zástupcu. Podľa sudcov krajských súdov nie je zrejmé, či lehota sa počíta až od riadneho návrhu, či sa do lehoty má započítať lehota na preklad, odstránenie vád podaného návrhu, atď. Sudcovia krajských súdov zhodne namietali, že päťdňovú lehotu na prípravu pre účastníka konania nie je možné dodržať. V súvislosti s pripravovanou novelizáciu zákona o pobyte cudzincov sa účastníci seminára zhodli na tom, že hlavná pripomienka sudcov, špecializujúcich sa na veci zaistenie bude zameraná na to, aby bola zavedená lehota na rozhodnutie pre krajský súd a Najvyšší súd Slovenskej republiky v pracovných dňoch. 

V nadväznosti na uvedené, navrhujeme skrátiť lehotu na podanie opravného prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení a proti rozhodnutiu o predĺžení lehoty zaistenia z 15 na sedem dní a zaviesť lehotu siedmich pracovných dní na rozhodnutie o opravnom prostriedku pre krajský súd a o odvolaní proti rozhodnutiu krajského súdu . 

Navrhujeme nasledovné znenie § 88 ods. 7: 
„(7) Zaistený štátny príslušník tretej krajiny môže podať proti rozhodnutiu o zaistení a proti rozhodnutiu o predĺžení lehoty zaistenia opravný prostriedok do siedmich dní odo dňa doručenia rozhodnutia a to orgánu, ktorý ho vydal. Ak orgán, ktorý rozhodnutie vydal nevyhovie odvolaniu sám, predloží ho do piatich pracovných dní príslušnému krajskému súdu spolu so spisovým materiálom, ktorý sa k veci vzťahuje a s písomným vyjadrením k opravnému prostriedku. Podanie opravného prostriedku nemá odkladný účinok, o opravnom prostriedku rozhodne krajský súd do siedmich pracovných dní“. 

V navrhovanom § 88 ods. 8 odporúčame na konci pripojiť túto vetu: „O odvolaní proti rozhodnutiu krajského súdu podľa odseku 7 rozhodne odvolací súd do siedmich pracovných dní od predloženia veci odvolaciemu súdu.“. 

Nad rámec navrhovaných zmien: 

Zákon o pobyte cudzincov neobsahuje právnu úpravu, ktorá by počítala s tým, že krajský súd, ktorý preskúmava zákonnosť rozhodnutia o zaistení cudzinca, alebo rozhodnutia o predĺžení doby zaistenia potom, ako takéto rozhodnutie zruší, nariadi prepustenie zaisteného. Zaistený cudzinec zostáva v útvare policajného zaistenia pre cudzincov aj potom, čo bolo takéto rozhodnutie súdom zrušené, i keď proti rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok. Nedostatok tejto právnej úpravy spôsobuje na Najvyššom súde Slovenskej republiky nárast v agende zásahov, keď sa zaistení cudzinci domáhajú návrhom na ochranu pred nezákonným zásahom orgánu verejnej správy podľa § 250v Občianskeho súdneho poriadku prepustenia zo zaistenia z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov z dôvodu, že rozhodnutie o zaistení bolo krajským súdom zrušené ako nezákonné. Proti takémuto rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok a správny orgán odmieta zaisteného cudzinca prepustiť (porov. rozsudok NS SR sp. zn. 1Sžz/7/2012 zo dňa 29.10.2012, rozsudok NS SR sp.zn. 8Sžz3/2012). Podľa článku 5 ods.4 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd každý, kto je zatknutý alebo inak pozbavený slobody, má právo podať návrh na začatie konania, v ktorom súd urýchlene rozhodne o zákonnosti pozbavenia jeho slobody a nariadi prepustenie, ak je pozbavenie slobody nezákonné. 

V nadväznosti na uvedené navrhujeme v článku I v bode 126 doplniť § 88 ods. 7 tak, že pokiaľ krajský súd zruší rozhodnutie o zaistení alebo rozhodnutie o predĺžení doby zaistenia, krajský súd súčasne uloží policajnému útvaru povinnosť prepustiť zaisteného z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov. 

 	O 	A 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MS SR 	K čl. I - bod 161 (§ 127 ods. 1) 
Navrhované oprávnenie policajného útvaru nariadiť príslušníkovi tretej krajiny lekárske vyšetrenie je v rozpore s platným právnym poriadkom. Práva a povinnosti policajta a policajného útvaru čerpajú svoj základ v Tretej hlave zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 171/1993 Z. z. o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov. 
Zákon č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vyžaduje tzv. informovaný súhlas osoby, ktorej sa poskytuje zdravotná starostlivosť resp. sa vykonáva lekárske vyšetrenie. Výnimočné zákonné prelomenie tejto zásady je obsiahnuté v § 6 ods. 9 v spojení s § 2 ods. 3 citovaného zákona. Nariadiť fyzickej osobe povinnosť podrobiť sa lekárskemu vyšetreniu môže len súd v občianskom súdnom konaní alebo v trestnom konaní (napr. § 76 ods. 1 písm. f), § 127 , § 191a a nasl. Občianskeho súdneho poriadku; § 155 Trestného poriadku; § 51 ods. 4 písm. h), i), § 81 ods. 2, § 107 ods. 1 Trestného zákona). 
Pre úplnosť dopĺňame, že obdobne takúto kompetenciu nepriznáva policajtovi ani zákon č. 8/2009 Z. z. o cestnej premávke a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Policajt môže v zmysle oprávnení uvedených v § 69 ods. 1 písm. d) zákona č. 8/2009 Z. z. vyzvať vodiča, aby sa podrobil vyšetreniu, či nie je ovplyvnený alkoholom alebo inou návykovou látkou, alebo liekmi, ktoré môžu znížiť jeho schopnosť bezpečne viesť vozidlo. Ak sa vodič vozidla odmietne podrobiť vyšetreniu na zistenie požitia alkoholu alebo inej návykovej látky spôsobom ustanoveným osobitným predpisom, hoci by také vyšetrenie nebolo spojené s nebezpečenstvom pre jeho zdravie, dopustí sa priestupku proti bezpečnosti a plynulosti cestnej premávky v súvislosti s požitím alkoholu alebo návykovej látky. A v prípade naplnenia podmienok skutkovej podstaty ustanovenej v § 289 Trestného zákona trestného činu ohrozenia pod vplyvom návykovej látky. 
Navrhované ustanovenie je potrebné zosúladiť s platnou právnou úpravou. 
 	O 	N 	S uvedenou pripomienkou sa nestotožňujeme, pretože nejde o nariadenie lekárskeho vyšetrenia aj proti vôli osoby; nepodrobenie sa vyšetreniu zakladá právne následky (fikcia plnoletosti), nie možnosť donútenia. 	
MS SR 	K čl. II - bod 1 (§ 250sa) 
V § 250sa ods. 1 navrhujeme slovo „pokiaľ“ nahradiť slovom „ak“. 
Číslovku „7“ v odsekoch 2, 3, 4 a 6 je potrebné v zmysle bodu 6 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky uviesť slovom v príslušnom gramatickom tvare. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. III - bod 4 (§ 26) 
Citáciu v poznámke pod čiarou k odkazu 11be je potrebné upraviť podľa Prílohy č. 3 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. V -bod 31 (§ 31 ods. 1) 
Z bodu 31 nie je zrozumiteľný zámer predkladateľa. 
Novelizačná veta je zmätočná, preto je potrebné ju legislatívno-technicky opraviť, prípadne rozčleniť do viacerých samostatných bodov. 
 	O 	N 	Veta je v súlade s bodom 38 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 	
MS SR 	K čl. V - bod 32 (§ 31 ods. 5) 
Pred slovom „povolil“ je potrebné doplniť úvodzovky. 
 	O 	A 	 	
MS SR 	K čl. VI - úvodnej vete 
V úvodnej vete je potrebné slová „a zákona č. 468/2011 Z. z.“ nahradiť slovami „zákona č. 468/2011 Z. z. a zákona č..../2012 Z. z.“. Dôvodom je skutočnosť, že Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky predložilo aktuálne do legislatívneho procesu návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MS SR 	Nad rámec navrhovaných zmien k § 81 zákona č. 404/2011 Z. z. 
Nad rámec navrhovaných zmien je potrebné v § 81 zohľadniť čl. 16 ods. 1 a 2 Medzinárodného dohovoru na ochranu všetkých osôb pred nedobrovoľným zmiznutím, ako jednu z prekážok administratívneho vyhostenia: 
„Článok 16 
1. Žiaden štát, zmluvná strana, nevyhostí, nevráti („refouler“), neodovzdá alebo nevydá osobu inému štátu, ak existujú podstatné dôvody domnievať sa, že by bola vystavená nebezpečenstvu nedobrovoľného zmiznutia. 
2. Na účely určenia, či také dôvody existujú, zohľadnia príslušné orgány všetky relevantné faktory, vrátane, ak je to vhodné, existencie trvalého systému hrubého, zjavného alebo masového porušovania ľudských práv alebo závažného porušovania medzinárodného humanitárneho práva.“ 
Dohovor bol prijatý 20. decembra 2006 Valným zhromaždením OSN a v súlade s uznesením vlády SR č. 761 z 12. septembra 2007 bol následne podpísaný prezidentom Slovenskej republiky 26. septembra 2007 v sídle OSN v New Yorku. 

 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MF SR 	Všeobecne 
V doložke vybraných vplyvov (ďalej len „doložka vplyvov“) časti Návrh na riešenie úbytku príjmov alebo zvýšených výdavkov podľa § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z.z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa uvádza, že predmetné finančné prostriedky sú zabezpečené v rámci limitu kapitoly Ministerstva vnútra SR, avšak z tabuliek analýzy vplyvov vyplýva rozpočtovo nekrytý vplyv. Uvedené žiadam zosúladiť, pričom nesúhlasím s rozpočtovo nekrytým vplyvom. Všetky predmetné výdavky žiadam zabezpečiť v rámci schválených limitov kapitoly Ministerstva vnútra SR na príslušný rozpočtový rok, bez dodatočných požiadaviek na štátny rozpočet. Súčasne je potrebné opraviť nesprávny údaj v tabuľke č. 5 uvedený v riadku „bežné výdavky (600)“ v roku 2013. 

V nadväznosti na vyššie uvedené je potrebné doložku vplyvov prepracovať v súlade s § 33 ods. 1 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov ako aj v súlade s Jednotnou metodikou na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	Z 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s čl. 6 Legislatívnych pravidiel vlády SR [napr. v čl. I bod 10 § 19 ods. 4, 6, 8 a ods. 11 písm. g)] a s prílohou č. 5 týchto pravidiel (ďalej len „príloha LPV“) (napr. čl. I bod 2 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 31 poslednou vetou prílohy LPV, bod 10 § 19 ods. 3 uvádzaciu vetu zosúladiť s bodom 3 prílohy LPV, bod 10 § 19 ods. 4 zosúladiť s bodom 3 a 21 šiestym odsekom prílohy LPV a uvádzacie vety ods. 6 a 7 a ods. 10 zosúladiť s bodom 3 prílohy LPV, ods. 10 zosúladiť s bodom 55 poslednou vetou prílohy LPV, v bode 13 znenie poznámky pod čiarou k odkazu 44 zosúladiť s bodom 49 poslednou vetou prílohy LPV, bod 104 § 73 ods. 3 zosúladiť s bodom 54 prílohy LPV; čl. II bod 1 § 250sa ods. 1 zosúladiť s bodom 21 šiestym odsekom a bodom 38 prvým odsekom prílohy LPV a v nadväznosti na to vypustiť novelizačný bod 2, v doložke vplyvov označenie eura „Eur“, medzinárodný alfabetický kód „EUR“ a symbol eura „€“ nahradiť slovom „euro“ v príslušnom tvare). 	O 	ČA 	Návrh zosúladený s Legislatívnymi pravidlami vlády SR. 	
MF SR 	K čl. I k bodu 15 
Je potrebné, vzhľadom na zmenu v označovaní odsekov v novelizačnom bode 14, slová „§ 23 ods. 3“ nahradiť slovami „§ 23 ods. 4“.  	O 	A 	 	
MH SR 	k Doložke vybraných vplyvov 
V časti 2. Vplyvy na podnikateľské prostredie, konkrétne v analýze vplyvov v časti 3.3 - (Aká je predpokladaná výška nákladov, ktoré podniky vynaložia v súvislosti s implementáciou návrhu), kde predkladateľ uvádza chybný údaj týkajúci sa počtu podnikateľských subjektov, nie výšky administratívnych nákladov.  	O 	A 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 10 
V § 19 ods. 2 písm. a) na začiatku odporúčame vložiť slovo „štátny“ (ako napríklad v § 2 ods. 2 zákona č. 404/2011 Z. z.). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 10 
V § 19 ods. 5 písm. a) odporúčame zvážiť nahradenie slova „pozvania“ slovom „pobytu“ [ako v odseku 11 písm. b)]. Rovnakú úpravu odporúčame aj v uvádzacej vete odseku 6. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 10 
V § 19 ods. 8 odporúčame slová „na každý deň pobytu“ nahradiť slovami „potrebných na pokrytie nákladov spojených s pobytom“. 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 10 
V § 19 ods. 8 odporúčame zvážiť nahradenie slov „pozývanej osoby“ slovami „pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny,“ z dôvodu jednotného označenia tohto subjektu v celom právnom predpise (príloha č. 5 bod 2 Legislatívnych pravidiel vlády SR). Obdobnú úpravu textu odporúčame zvážiť aj v odseku 9 a v odseku 11 písm. e). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 10 
V § 19 ods. 10 odporúčame skratku „ods.“ nahradiť slovom „odseku“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. I bod 23 
Vzhľadom na to, že podľa prílohy č. 5 bod 54 Legislatívnych pravidiel vlády SR ak je citácia niekoľkých paragrafov rozdelená slovom „alebo“ paragrafová značka sa opakuje, pred číslo „30“ odporúčame vložiť paragrafovú značku. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. II bod 1 
V § 250sa ods. 1 odporúčame slová „pokiaľ nie je ďalej ustanovené inak“ nahradiť odkázaním, v ktorých konkrétnych ustanoveniach zákon ustanovuje inak (príloha č. 5 bod 21 Legislatívnych pravidiel vlády SR). 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K čl. V bod 34 
V poznámke pod čiarou k odkazu 21 odporúčame zvážiť nahradenie slov „§ 82 ods. 8 písm. b)“ slovami „§ 2 ods. 1 písm. a)“, resp. odporúčame slová „ods. 8“ nahradiť slovami „ods. 9“ (t. j. upraviť text tak, aby bol v súlade s návrhom čl. I bod 116). 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MDVaRR SR 	K čl. VI bod 31 
Vzhľadom na to, že z navrhovaného ustanovenia § 23a ods. 6 (ani z osobitnej časti dôvodovej správy k čl. VI bod 31) nie je jasné, v akom rozsahu a na akom formulári má zamestnávateľ alebo informujúca organizácia poskytovať úradu náležité údaje, odporúčame zvážiť vypracovanie vzoru príslušného formulára, ktorý by tvoril prílohu č. 1 k zákonu č. 5/2004 Z. z. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MDVaRR SR 	K čl. VII 
V úvodnej vete pred slovami „zákona č. 404/2011 Z. z.“ odporúčame spojku „a“ nahradiť čiarkou a za uvedené slová odporúčame vložiť slová „a zákona č. 287/2012 Z. z.“. 	O 	ČA 	Zákon č. 404/2011 Z. z. bol nahradený zákonom č. 287/2012 Z. z. 	
MDVaRR SR 	K čl. VII 
Slová „príslušnými orgánmi“ odporúčame nahradiť slovami „príslušným orgánom“. 	O 	N 	Pôvodné znenie považujeme za potrebné zachovať. 	
MO SR 	K čl. I bod 2 
V uvádzacej vete odporúčame za slovami „písmeno o)“ vložiť slovo „ktoré“, v súlade s bodom 31 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 10 
V odseku 10 odporúčame slová „v ods. 2“ nahradiť slovami „odseku 2“.  	O 	A 	 	
MO SR 	K bodu 21 
Navrhované doplnené znenie § 32 odporúčame dať z dôvodu logickej nadväznosti na odsek 1 do samostatného odseku 2.  	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MO SR 	K čl. I bod 23 
V uvádzacej vete odporúčame slová „alebo 30“ nahradiť slovami „alebo § 30“ v súlade s bodom 54 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 34 
V novom znení odseku 3 odporúčame za slovami „§ 23 ods. 1“ vložiť slovo „si“. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MO SR 	K čl. I bod 127 
V novom znení odseku 11 odporúčame slová „podľa § 83 ods. 6“ nahradiť slovami „podľa § 83 ods. 7“ z dôvodu, že úprava týkajúca sa vyžiadania informácie od orgánov členského štátu EÚ je uvedená v odseku 7.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bod 143 
V uvádzacej vete odporúčame slová „ods. 4“ nahradiť slovami „odsek 4“ v súlade s bodom 29 prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky.  	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. IV 
Na koniec úvodnej vety čl. IV odporúčame doplniť ďalšie novely zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch, a to zákon č. 251/20012 Z. z. a zákon č. 286/2012 Z. z. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. VII 
V úvodnej vete odporúčame na koniec vety doplniť ďalšiu novelu zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, a to zákon č. 287/2012 Z. z.  	O 	ČA 	Zákon č. 404/2011 Z. z. bol nahradený zákonom č. 287/2012 Z. z. 	
MO SR 	Všeobecne 
V celom materiáli odporúčame zosúladiť písanie slova eur z dôvodu, že raz sa píše „eur“, inokedy „Eur“ alebo aj „EUR“.  	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 10  
Ustanovenie § 19 ods. 11 písm. f) považujeme za príliš všeobecne formulované, rôzne formy zneužitia pozvania sú uvedené v ostatných ustanoveniach tohto odseku, preto ho považujeme za nadbytočné. 
 	O 	N 	Pôvodné znenie považujeme za potrebné zachovať. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 10  
Čl. 14 ods. 5 vízového kódexu umožňuje v rámci miestnej schengenskej spolupráce doplniť a harmonizovať zoznamy sprievodných dokladov v rámci každej jurisdikcie tak, aby sa zohľadnili miestne pomery. Takýmto dokladom je aj pozvanie overené notárom alebo mestským úradom, ktoré požadujú zastupiteľské úrady schengenských krajín v rámci harmonizácie podporných dokladov k žiadosti o víza. Z uvedeného dôvodu odporúčame do ustanovenia o pozvaní v § 19 zapracovať aj ustanovenie, na základe ktorého môže zastupiteľský úrad vyžadovať, aby žiadateľ o vízum k žiadosti predložil notársky overené pozvanie, resp. doklad o účele pobytu s úradne overeným podpisom. 
 	O 	N 	Nepovažujeme takéto doplnenie za potrebné, keďže túto možnosť upravuje vízový kódex ako priamo aplikovateľné nariadenie EÚ. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 13  
V § 23 ods. 1 odporúčame za slovo „obsadenia“ vložiť slovo „voľného“ v súlade s novým § 21b navrhovaným v zákone č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (novelizačný článok VI). 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 14  
V § 23 ods. 2 odporúčame doplniť za slovami „uvedenému v osobitnom predpise“ odkaz na konkrétny osobitný predpis. 

 	O 	ČA 	Predmetné slová boli vypustené. 	
MZVaEZ SR 	V čl. I § 16 ods. 2 
Odporúčame slová „Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky“ zmeniť na „Ministerstvo zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky“. Dôvodom je zmena názvu ministerstva na základe zákona č. 287/2012 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácii ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 
 	O 	A 	 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 24  
V 32 ods. 3 prvej vete odporúčame vypustiť slová „druhu alebo“, pretože podľa nového nadpisu pod § 21 zákon upravuje iba účel pobytu. Takúto úpravu odporúčame vykonať aj v ďalšom nasledujúcom texte v odseku 10, § 45 ods. 4, § 48 ods. 5, ale aj ďalších ustanoveniach zákona, napr. § 33 ods. 9, § 40 ods. 8, § 50 ods. 3. 

V § 32 ods. 3 druhej vete odporúčame slová „do 30 dní od vydania osvedčenia“ zmeniť na „do 30 dní od prevzatia osvedčenia“. Dôvodom návrhu zmeny je skutočnosť, že pre žiadateľov, ktorí podali žiadosť prostredníctvom zastupiteľského úradu Slovenskej republiky by bolo takéto ustanovenie často technicky nevykonateľné. Od vydania po doručenie často uplynú 2-3 týždne. Nadväzne treba zohľadniť aj čas nevyhnutný na získanie samotného dokladu o bezúhonnosti, jeho apostilláciu a úradný preklad. 

 	O 	ČA 	Štátny príslušník tretej krajiny môže žiadať aj o zmenu druhu pobytu, napr. z trvalého pobytu na prechodný. 
Lehota 30 dní od vydania osvedčenia predĺžená na 60 dní. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 33  
V § 32 ods. 16 odporúčame za slová „odseku 6“ doplniť aj príslušné písmeno, pretože odsek 6 ustanovuje preukazovanie finančného zabezpečenia v písmenách a) až h). 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 46  
V § 34 ods. 10 nie je jasné, čo sa rozumie slovami „konal aj v mene inej obchodnej spoločnosti alebo družstva ako tých, ktoré sú uvedené v odseku 4“,. Odporúčame upresniť, nakoľko v odseku 4 sa uvádza „...zo všetkých obchodných spoločností a družstiev, v ktorých mene koná koná“. 

 	O 	A 	Odsek 4 upravuje obchodné spoločnosti, v mene ktorých štátny príslušník tretej krajiny koná (v súčasnosti), odsek 10 obchodné spoločnosti, v mene ktorých konal (počas predchádzajúceho roka). 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 66  
V zmysle navrhovaného ustanovenia § 45 ods. 6 policajný útvar rozhodne do 30 dní od doručenia žiadosti spolu so všetkými náležitosťami, ak ide o udelenie trvalého pobytu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý zastupuje alebo pracuje pre významného zahraničného investora v Slovenskej republike. V ostatných prípadoch policajný útvar rozhodne o žiadosti do 90 dní od jej doručenia policajnému útvaru. V tejto súvislosti si dovoľujeme upozorniť na možné porušenie princípu rovnakého zaobchádzania. Ekonomické záujmy štátu nie sú medzi prípustnými dôvodmi rozdielneho zaobchádzania, ktoré uvádza zákon č. 365/2004 Z. z. antidiskriminačný zákon. Domnievame sa, že § 4 ods. 1 písm. a) tohto zákona sa na uvedenú situáciu nevzťahuje. Rovnaká pripomienka sa vzťahuje aj na § 47 ods. 6 týkajúci sa prechodného pobytu. 

 	O 	N 	Od pripomienky ustúpené. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 104  
V čl. 73 ods. 4 prvej vete odporúčame na začiatok vety za bodkočiarkou vložiť slová „v prípade povinného zabezpečenia ubytovania,“, nakoľko nie vždy je povinnosť mať zabezpečené ubytovanie (§ 32 ods. 2 písm. e) body 1. až 3.). 

 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 104  
V § 73 ods. 7 odporúčame z dôvodu jednoznačnosti ustanovenia slová „na území Slovenskej republiky“ odporúčame vložiť už za slová „dlhodobý pobyt“. 

 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 118 
V § 82 ods. 12 odporúčame slová „je odsek 1“ zmeniť na „je skutočnosť podľa odseku 1“. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 123  
V § 84 ods. 1 písm. e) odporúčame slovo „realizácii“ zmeniť na „výkonu“. 

 	O 	N 	Pôvodne navrhovanú formuláciu považujeme za vhodnejšiu. 	
MZVaEZ SR 	Všeobecná pripomienka  
Novela zákona vo viacerých ustanoveniach dovršuje proces zmeny prístupu k osobám s priznaným postavením Slováka žijúceho v zahraničí. Všetky práva, ktoré držiteľom osvedčenia Slováka žijúceho v zahraničí plynuli automaticky, novela dôsledne viaže na povolenie k pobytu. Týmto spôsobom síce vylučuje nežiaducu právne rôznorodú interpretáciu iných orgánov štátnej správy vykonávajúcich príslušné lex specialis, ale reálne úplne likviduje pôvodný zámer a cieľ tvorcov statusového riešenia postavenia Slovákov žijúcich v zahraničí pri ich pobyte na území Slovenskej republiky. 
Zrušenie § 17 ods. 2 zákona č. 474/2005 Z. z. o Slovákoch žijúcich v zahraničí a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (podľa ktorého povolenie na prechodný pobyt sa nevyžaduje u cudzinca, ktorému bolo vydané osvedčenie Slováka žijúceho v zahraničí), a to v § 132 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a prechod na nový model úpravy legálneho pobytu v Slovenskej republike vyvolal nesúhlas krajanských komunít, ich organizácii a tiež držiteľov preukazov a osvedčení. Podľa doterajších informácií z Úradu hraničnej a cudzineckej polície, Úradu pre Slovákov žijúcich v zahraničí, ako aj z príslušných zastupiteľských úradov bolo prisľúbené riešiť situáciu spôsobom, ktorý namietané obmedzenia odstráni (napr. ustanovením, ktoré by osobám, ktoré nemajú záujem zdržiavať sa na území Slovenskej republiky dlhodobo a pravidelne umožňovalo pobývať na území Slovenskej republiky bez povoľovacieho konania, pričom by takáto osoba nemohla využívať právo voľného pohybu po štátoch Schengenu). Návrh novely prináša riešenia, ktoré tento cieľ nenapĺňujú. 

 	O 	A 	Udeľovanie prechodného pobytu Slovákom žijúcim v zahraničí bolo prepracované. 	
MZVaEZ SR 	Osobitná kategória cudzincov  
Platný zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov neupravuje osobitnú kategórii cudzincov - členov diplomatických misií, konzulárnych úradov, pracovníkov medzinárodných organizácií a ich rodinných príslušníkov, ktorí sú akreditovaní v Slovenskej republike a na ktorých sa vzťahujú výsady a imunity v zmysle medzinárodných zmlúv. Z uvedeného dôvodu odporúčame ustanovenie, ktoré by upravovalo osobitné postavenie tejto kategórie cudzincov s odvolaním sa na príslušné medzinárodné zmluvy, úlohu Ministerstva zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky ako subjektu, ktorý registruje pobyt týchto osôb na území Slovenskej republiky a vydáva identifikačné preukazy, ktoré nahradzujú dlhodobé víza oprávňujúce držiteľov na pobyt na území Slovenskej republiky a vstup na územie členských štátov schengenského priestoru a pravidlá výmeny/poskytovania informácií medzi Ministerstvom zahraničných vecí a európskych záležitostí Slovenskej republiky a orgánmi Ministerstva vnútra Slovenskej republiky o týchto osobách. 

 	O 	N 	Na tieto osoby sa vzťahujú viedenské dohovory o diplomatických a konzulárnych stykoch. 	
MZVaEZ SR 	K dôvodovej správe  
Dôvodová správa k novele uvedeného zákona na mnohých miestach odôvodňuje navrhované zmeny „požiadavkami aplikačnej praxe“ (napr. body 43, 44, 46, 87, 90 a pod.). Uvedené všeobecné konštatovanie by bolo pri viacerých ustanoveniach vhodné doplniť konkrétnymi príkladmi z praxe, ktoré navrhované zmeny odôvodňujú. 
 	O 	A 	Dôvodová správa upravená. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 18  
V § 31 ods. 2 za navrhovanú štvrtú vetu žiadame vložiť novú piatu vetu v znení: „Úkony spojené s prekladom záznamu z pohovoru do štátneho jazyka a s opatrením prekladu osvedčovacou doložkou sú oslobodené od správnych poplatkov.“. 
Odôvodnenie: Pre vykonateľnosť navrhovanej zmeny chýba ustanovenie, ktoré špecifikuje otázku spoplatnenia oboch úkonov zastupiteľského úradu, a to prekladu záznamu z pohovoru do štátneho jazyka a opatrenia záznamu, ktorý má podobu odpovedí na otázky, osvedčovacou doložkou. Pri platnom poplatku 20 EURO za každú aj začatú stranu prekladu by spoplatnenie úkonu na ťarchu žiadateľa znamenalo výrazný nárast nákladov na podanie žiadosti o udelenie pobytu (záznam v súčasnosti môže dosiahnuť rozsah 4 do 15 strán). Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby sa za tieto úkony správny poplatok nevyberal. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	A 	Doplnené oslobodenia v príslušných položkách sadzobníka správnych poplatkov. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I § 33  
V § 33 ods. 10 žiadame na konci pripojiť tieto vety: „Rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o udelenie prechodného pobytu, ktoré nebude môcť byť preukázateľne doručené žiadateľovi o pobyt osobne, resp. poštou, bude zverejnené formou verejnej vyhlášky na úradnej tabuli konzulárneho úseku teritoriálne príslušného zastupiteľského úradu. Rozhodnutie bude súčasne formou verejnej vyhlášky zverejnené aj na tabuli pracoviska policajného útvaru, ktorý ho vydal.“. 
Odôvodnenie: V súlade s novelizáciou ustanovenia § 26 ods. 2 zákona č. 71/1967 Z. z. o správnom konaní v znení neskorších predpisov sa doručenie verejnou vyhláškou vykoná tak, že sa písomnosť vyvesí po dobu 15 dní na úradnej tabuli správneho orgánu. Posledný deň tejto lehoty je dňom doručenia. Správny orgán zverejňuje písomnosť súčasne iným spôsobom v mieste obvyklým, najmä v miestnej tlači, rozhlase alebo na dočasnej úradnej tabuli správneho orgánu na mieste, ktorého sa konanie týka. Novela zákona doplnila povinnosť správneho orgánu okrem vyvesenia písomnosti na úradnej tabuli zverejniť ju aj iným spôsobom v mieste obvyklým. Týmto doplnením sa sleduje najmä cieľ, aby obsah informácie o verejnej vyhláške sa dostal do sféry účastníkov aj vtedy, ak by vyvesenie vyhlášky prehliadli. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

 	Z 	ČA 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MZVaEZ SR 	K čl. I bod 160 
Navrhovanú vetu, ktorá sa má pripojiť na konci § 126 ods. 4 žiadame vypustiť. 
Odôvodnenie: Pripojenie novej vety, podľa ktorej by bolo potrebné overovať preklady dokumentov do českého jazyka by bolo v zjavnom rozpore s § 3 ods. 4 zákona č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov, podľa ktorého orgány a právnické osoby sú povinné prijať listinu v jazyku spĺňajúcom požiadavku základnej zrozumiteľnosti z hľadiska štátneho jazyka, ak ide o listinu vydanú alebo overenú príslušnými orgánmi Českej republiky. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
 	Z 	ČA 	Text upravený po vzájomnej dohode. 	
MPSVR SR 	Nad rámec návrhu k čl. I  

Zásadne žiadam v čl. I za novelizačný bod 106 vložiť nový novelizačný bod 107, ktorý znie: 
„107. V § 76 sa za odsek 3 vkladá nový odsek 4, ktorý znie: 
„(4) Policajný útvar v lehote do troch pracovných dní informuje 
a) ústredie práce o zamietnutí žiadosti o vydanie modrej karty alebo žiadosti o obnovenie modrej karty, 
b) ústredie práce a zamestnávateľa o zániku modrej karty, 
c) úrad práce, sociálnych vecí a rodiny a zamestnávateľa o zániku prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny na účel zamestnania alebo o zániku prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny.“. 

Doterajšie odseky 4 až 8 sa označujú ako odseky 5 až 9.“. 

V nadväznosti na uvedené je potrebné prečíslovať príslušné novelizačné body. 

Odôvodnenie: 
Súčasne platná právna úprava zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov neukladá policajnému útvaru povinnosť informovať Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, ktoré vydáva potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu a úrad práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorý štátnemu príslušníkovi tretej krajiny vydal povolenie na zamestnanie, ani zamestnávateľa, u ktorého štátny príslušník tretej krajiny vykonáva zamestnanie na základe pracovnej zmluvy, o zrušení prechodného pobytu. Ani Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny, príslušný úrad práce, sociálnych vecí a rodiny, ani zamestnávateľ tak nemajú možnosť dozvedieť sa o tom, že štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zaniklo povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania, alebo modrá karta. 
Dôsledkom zamestnávania osoby, ktorej bolo zrušené predmetné povolenie, je nelegálne zamestnávanie zo strany zamestnávateľa podľa § 2 ods. 2 písm. c) zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	Z 	ČA 	Doplnený § 125 o odsek 10. 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe a všeobecnej časti dôvodovej správy 
V predkladacej správe a vo všeobecnej časti dôvodovej správy odporúčam znenie „Predmetný návrh zákona predpokladá vplyvy na štátny rozpočet, na podnikateľské prostredie, zamestnanosť a informatizáciu spoločnosti, pričom tieto vplyvy sú bližšie uvedené v doložke vybraných vplyvov. Vplyvy na rozpočty územnej samosprávy, hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu a životné prostredie sa nepredpokladajú žiadne.“ nahradiť znením „Predmetný návrh zákona predpokladá vplyvy na štátny rozpočet, 
na podnikateľské prostredie, informatizáciu spoločnosti a sociálne vplyvy, pričom tieto vplyvy sú bližšie uvedené v doložke vybraných vplyvov. Vplyvy na rozpočty územnej samosprávy a životné prostredie sa nepredpokladajú žiadne.“. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky 
na posudzovanie vybraných vplyvov a zosúladenia príslušného textu predkladacej správy 
a všeobecnej časti dôvodovej správy s vyhodnotením sociálnych vplyvov uvedených 
v doložke vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 10 
V čl. I bode 10 v navrhovanom ustanovení § 19 ods. 6 úvodnej vete odporúčam vypustiť slovo „najmä“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu zabezpečenia jednoznačnej právnej úpravy a právnej istoty. 
 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
MPSVR SR 	K čl. I body 13, 21, 34, 38, 104, 139 
V čl. I bodoch 13, 21, 34, 38, 104 a 139 odporúčam za slovo „obsadenia/obsadením“ vložiť slovo „voľného“. 
Odôvodnenie: Zosúladenie s terminológiou použitou v čl. VI bode 23 v navrhovanom ustanovení § 21b zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 13  
V čl. I bode 13 odporúčam upraviť citáciu poznámky pod čiarou k odkazu 44 nasledovne: 
„44) § 21b zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. .../2013 Z. z.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I body 13 a 14 
V čl. I bodoch 13 a 14 odporúčam slová „ods. 4“ nahradiť slovami „ods. 5“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 14  
V čl. I bode 14 v navrhovanom ustanovení § 23 ods. 2 odporúčam nad slová „na základe povolenia na zamestnanie“ umiestniť odkaz „45“ a nad slovom „nevyžaduje“ odporúčam odkaz „45“ nahradiť odkazom „45a“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 45a znie: 
„45a) § 22 ods. 9 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Umiestnenie ďalšieho odkazu nepovažujeme za potrebné. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 14 
V čl. I bode 14 v navrhovanom ustanovení § 23 ods. 2 odporúčam vypustiť slová „uvedenému v osobitnom predpise“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu nadbytočnosti. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 15  
V čl. I bode 15 odporúčam slová „ods. 3“ nahradiť slovami „ods. 4“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 16 
Znenie čl. I bodu 16 odporúčam upraviť nasledovne: 
„16. Poznámky pod čiarou k odkazom 48 a 49 znejú: 
„48) § 22 ods. 9 písm. q) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov. 
49) § 22 ods. 9 písm. t) zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“.“ 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Vzhľadom na vypustenie pôvodne navrhovanej novely zákona č. 5/2004 Z. z. (čl. VI) je táto úprava bezpredmetná. 	
MPSVR SR 	K čl. I nad rámec návrhu 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 20 vložiť nový novelizačný bod 21, ktorý znie: 
„21. V § 31 ods. 6 sa slová „§ 23 ods. 3“ nahrádzajú slovami „§ 23 ods. 4“.“. 
V nadväznosti na uvedené odporúčame prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 34 
V čl. I bode 34 v navrhovanom ustanovení § 33 ods. 3 odporúčam odkaz na poznámku 
pod čiarou „45“ nahradiť odkazom „44“, nad slová „udeľuje povolenie na zamestnanie“ odporúčam umiestniť odkaz „45“ a odkaz na poznámku pod čiarou „44“ odporúčam nahradiť odkazom „45a“. 
Odôvodnenie: Zosúladenie s príslušnými ustanoveniami zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 38 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 38 vložiť nový novelizačný bod 39, ktorý znie: 
„39. V § 33 ods. 6 sa slová „odseku 4“ nahrádzajú slovami „odseku 5“.“. 
V nadväznosti na uvedené odporúčam prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 40 
V čl. I bode 40 v navrhovanom ustanovení § 33 ods. 8 odporúčam druhú vetu upraviť nasledovne: „Policajný útvar zašle písomné oznámenie o udelení prechodného pobytu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, príslušnému zastupiteľskému úradu podľa miesta trvalého pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny, ako aj samosprávnemu kraju a obci podľa miesta prechodného pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny.“. 
Odôvodnenie: Uvedený návrh bol vznesený viackrát na rokovaní Medzirezortnej komisie 
pre pracovnú migráciu a integráciu cudzincov pri Ministerstve práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky. Keďže úrad hraničnej a cudzineckej polície v súčasnosti nemá ohlasovaciu povinnosť ohľadne udelených pobytov, navrhovaná zmena by viedla k výraznému zlepšeniu informovanosti samosprávnych krajov a obcí, zároveň by to viedlo k zlepšeniu integračného procesu cudzincov a lepšej implementácii bottom-up prístupu v rámci integrácie cudzincov (ako je to odporúčané aj Európskou úniou), k zvýšeniu zainteresovanosti lokálnych aktérov samosprávnych krajov a obcí, ktorí sa často odvolávajú na skutočnosť, že nedisponujú relevantnými informáciami o pobyte cudzincov, čo im zhoršuje možnosti integrácie. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I nad rámec návrhu 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 53 vložiť nový novelizačný bod 54, ktorý znie: 
„54. V § 36 sa odsek 1 dopĺňa písmenom f), ktoré znie: 
„f) úrad práce, sociálnych vecí a rodiny zruší potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta.61a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 61a znie: 
„61a) § 21b ods. 6 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z.“.“ 
V nadväznosti na uvedené odporúčame prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: V návrhu novely zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa v § 21b ods. 6 navrhuje kompetencia úradu práce, sociálnych vecí a rodiny zrušiť potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ak bolo kontrolnou činnosťou zistené porušenie všeobecných záväzných predpisov. Zrušenie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta sa navrhuje ako jeden z dôvodov zrušenia prechodného pobytu na účel zamestnania udeleného podľa § 23 ods. 1 návrhu novely zákona č. 404/2011 Z. z. 
o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 

 	O 	N 	Vzhľadom na vypustenie pôvodne navrhovanej novely zákona č. 5/2004 Z. z. (čl. VI) je táto úprava bezpredmetná. 	
MPSVR SR 	K čl. I nad rámec návrhu 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 60 vložiť nový novelizačný bod 61, ktorý znie: 
„61. V § 41 sa odsek 1 dopĺňa písmenom j), ktoré znie: 
„j) ústredie práce zruší potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu.65a)“. 
Poznámka pod čiarou k odkazu 65a znie: 
„65a) § 21a ods. 5 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z.“.“ 
V nadväznosti na uvedené odporúčame prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: V návrhu novely zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov sa v § 21a ods. 5 navrhuje kompetencia Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny zrušiť potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, ak bolo kontrolnou činnosťou zistené porušenie všeobecných záväzných predpisov. Zrušenie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu sa navrhuje ako jeden z dôvodov odňatia modrej karty vydanej podľa § 38 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov. 

 	O 	N 	Vzhľadom na vypustenie pôvodne navrhovanej novely zákona č. 5/2004 Z. z. (čl. VI) je táto úprava bezpredmetná. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 105 
V čl. I bode 105 nie je z navrhovaného ustanovenia § 73a ods. 3 zrejmé, že údaje z dokladu je možné prečítať len so súhlasom cudzinca zadaním osobného bezpečnostného kódu a súčasným priložením dokladu o pobyte k čítaciemu zariadeniu, tak ako sa uvádza v osobitnej časti dôvodovej správy. V zmysle uvedeného odporúčam ustanovenie § 73a ods. 3 upraviť. 

 	O 	N 	Ide o totožné znenie s rovnakou úpravou v zákone č. 224/2006 Z. z. o občianskych preukazoch. 	
MPSVR SR 	K čl. I nad rámec návrhu 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 138 vložiť nový novelizačný bod 139, ktorý znie: 
„139. V § 115 ods. 1 sa slová „Ústredie práce a úrad práce, sociálnych vecí a rodiny je povinné“ nahrádzajú slovami „Úrad práce, sociálnych vecí a rodiny je povinný“.“ 
V nadväznosti na uvedené odporúčam prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: Považujem za potrebné ponechať povinnosť oznamovať policajnému útvaru udelenie a odňatie povolenia na zamestnanie úradu práce, sociálnych vecí a rodiny, ktorý povolenie na zamestnanie udelil. 

 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K čl. I nad rámec návrhu 
V čl. I odporúčam za novelizačný bod 139 vložiť nový novelizačný bod 140, ktorý znie: 
„140. V § 115 sa za odsek 1 vkladá nový odsek 2, ktorý znie: 
„(2) Ústredie práce, je povinné do troch pracovných dní písomne, alebo elektronicky oznámiť policajnému útvaru zrušenie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu.“. 
Doterajšie odseky 2 až 7 sa označujú ako odseky 3 až 8.“ 
V nadväznosti na uvedené odporúčam prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie: Považujem za potrebné upraviť povinnosť Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny oznamovať policajnému útvaru zrušenie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. 
 	O 	N 	Vzhľadom na vypustenie pôvodne navrhovanej novely zákona č. 5/2004 Z. z. (čl. VI) je táto úprava bezpredmetná. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 139  
V čl. I bode 139 v nadväznosti na predchádzajúcu pripomienku odporúčam slová „odsek 2“ nahradiť slovami „odsek 3“ a v písmene b) odporúčam vypustiť slová „a vydanie nového“. 
Odôvodnenie: Potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta vydáva policajnému útvaru úrad práce, sociálnych vecí a rodiny na žiadosť policajného útvaru. 
 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MPSVR SR 	K čl. I bod 162 
V čl. I bode 162 odporúčam dopracovať prechodné ustanovenia, nakoľko z navrhovaného znenia § 131a nie je zrejmé, podľa ktorej právnej úpravy sa bude v jednotlivých prípadoch postupovať, resp. kto bude určovať, ktorá právna úprava je priaznivejšia. 
Odôvodnenie: Potreba spresnenia je potrebná z dôvodu zosúladenia so zákonom č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov za účelom spolupráce pri vydávaní jednotného povolenia v zmysle predmetnej smernice. 
 	O 	N 	Ide o štandardné a zaužívane legislatívne vyjadrenie prechodných ustanovení. 	
MPSVR SR 	K čl. VI body 4 a 7 
V čl. VI bodoch 4 a 7 odporúčam slová „vydaných a odňatých povolení na zamestnanie“ nahradiť slovami „udelených a odňatých povolení na zamestnanie“. 
Odôvodnenie: Zosúladenie s terminológiou § 22 zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI nad rámec návrhu 
V čl. VI odporúčam za novelizačný bod 5 vložiť nové novelizačné body 6 a 7, ktoré znejú: 
„6. V § 13 ods. 3. písm. b) sa vypúšťajú slová „a udeľovať štátnemu príslušníkovi tretej krajiny povolenia na zamestnanie“. 
7. V § 13 ods. 3 písm. c) sa za slovo „obsadenia“ vkladá slovo „voľného“.“ 
V nadväznosti na uvedené odporúčam prečíslovať príslušné novelizačné body. 
Odôvodnenie k bodu 6: Legislatívno-technická úprava súvisiaca s navrhovanou zmenou v pôvodnom novelizačnom bode 6 (§ 13 ods. 3 písm. d). 
Odôvodnenie k bodu 7: Zosúladenie s terminológiou použitou v čl. VI bode 23 v navrhovanom ustanovení § 21b zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene 
a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 6 
V čl. VI bode 6 odporúčam v § 13 ods. 3 nové znenie písmena d): 
„d) vydať a zrušiť potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta a udeliť a odňať povolenie na zamestnanie,“. 
Odôvodnenie: Doplnenie kompetencie úradu udeľovať a odnímať povolenie na zamestnanie. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 11 
V čl. VI odporúčam nové znenie novelizačného bodu 11: 
„11. V § 21 ods. 2 sa slová „prijať do zamestnania“ nahrádzajú slovom „zamestnávať“, 
na konci sa bodka nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „ štátny príslušník tretej krajiny, ktorý spĺňa podmienky podľa odseku 1 písm. a) až d), môže byť zamestnaný len 
v pracovnom pomere.“.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 13 
V čl. VI bode 13 v navrhovaných ustanoveniach § 21 ods. 4 a 5 odporúčam slová „§ 21 ods. 1“ nahradiť slovami „odseku 1“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 19 
V čl. VI bode 19 odporúčam upraviť citáciu poznámky pod čiarou k odkazu 22e nasledovne: „§ 38 ods. 5 písm. a) a ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 23 
V čl. VI bode 23 v navrhovanom ustanovení § 21b ods. 2 písm. b) odporúčam za slová „súčasťou žiadosti“ vložiť slovo „je“. 
Odôvodnenie: Štylistická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 23 
V čl. VI bode 23 v navrhovanom ustanovení § 21b ods. 2 písm. d) odporúčam slová „diplomatickej misie alebo konzulárneho úradu22h) Slovenskej republiky v zahraničí“ nahradiť slovami „zastupiteľského úradu Slovenskej republiky v zahraničí22h)“. 
Zároveň odporúčam poznámku pod čiarou k odkazu 22h preformulovať nasledovne: 
„22h) § 6 zákona č. 151/2010 Z. z. o zahraničnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 24 
V čl. VI bode 24 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 2 písm. b) odporúčam slová „vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia pracovného miesta“ nahradiť slovami „udelenie povolenia na zamestnanie“. 
Odôvodnenie: Predmetom úpravy § 22 je povolenie na zamestnanie a nie potvrdenie 
o možnosti obsadenia pracovného miesta. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 24 
V čl. VI bode 24 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 2 písm. c) odporúčam za slová „ak ide o“ vložiť slovo „štátneho“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 24 
V čl. VI bode 24 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 3 odporúčam za slová „súhlas štátneho príslušníka tretej krajiny“ vložiť slovo „spolu“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 24 
V čl. VI bode 24 v navrhovanom ustanovení § 22 ods. 7 úvodnej vete odporúčam slová „môže udeliť“ nahradiť slovami „udelí“ a tiež v § 22 ods. 7 odporúčam vypustiť písmeno a). 

Zároveň odporúčam ustanovenie § 22 ods. 8 upraviť nasledovne: 
„(8) Úrad môže udeliť povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je v pracovnom pomere so zamestnávateľom, ktorý má sídlo alebo sídlo organizačnej zložky s pracovnoprávnou subjektivitou mimo územia Európskej únie a ktorý ho vysiela na základe zmluvy uzatvorenej s právnickou osobou alebo fyzickou osobou vykonávať prácu na území Slovenskej republiky. Právnická osoba alebo fyzická osoba, ku ktorej bude štátny príslušník tretej krajiny vyslaný vykonávať prácu, je povinná pred uzatvorením zmluvy, na základe ktorej dôjde k vyslaniu štátnych príslušníkov tretej krajiny k výkonu práce na územie Slovenskej republiky, odsúhlasiť s úradom počty a profesie vyslaných zamestnancov a dobu ich vyslania.“. 
V nadväznosti na uvedené odporúčam v čl. I návrhu zákona upraviť citáciu poznámky 
pod čiarou k odkazu 50 nasledovne: 
„50) § 22 ods. 8 zákona č. 5/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov.“. 
Odôvodnenie: V odsekoch 7 a 8 tohto ustanovenia sú vymenované prípady, v ktorých sa pri udeľovaní povolenia na zamestnanie štátnemu príslušníkovi tretej krajiny neprihliada na to, či voľné pracovné miesto, na ktoré vydal prísľub na zamestnanie zamestnávateľ, nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie. Umožňuje sa vstup na trh práce tým kategóriám štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí nemôžu ohroziť domáci trh práce, resp. vstup na trh práce sa im umožňuje prostredníctvom medzinárodných zmlúv, ktorými je Slovenská republika viazaná. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 24 
V čl. VI bode 24 v poznámke pod čiarou k odkazu 24b odporúčam na konci pripojiť slová 
„v znení zákona č. .../2013 Z. z.“, v poznámke pod čiarou k odkazu 26 odporúčam slovo „Zákon“ nahradiť slovami „§ 2 písm. c) zákona“ a poznámku pod čiarou k odkazu 28e odporúčam upraviť nasledovne: „28e) 59 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z. z. v znení zákona č. .../2013 Z. z.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 31 
V čl. VI bode 31 v navrhovanom ustanovení § 23a ods. 6 odporúčame slová „v rozsahu a formou predpísaného formuláru“ nahradiť slovami „na tlačive, ktorého vzor určí ústredie“ 
a v § 23a ods. 7 odporúčame slovo „b)“ nahradiť slovami „ods. 8“. 
Odôvodnenie: V nadväznosti na navrhovanú úpravu v novelizačnom bode 24 považujem za potrebné upraviť kompetenciu Ústredia práce, sociálnych vecí a rodiny určiť vzor tlačiva, v ktorom sa spresňujú povinnosti zamestnávateľa, ktorý zamestnáva občana členského štátu Európskej únie alebo jeho rodinných príslušníkov alebo štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 22 ods. 9. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 31 
V čl. VI bode 31 navrhujem nové znenie § 23a ods. 8: 
„(8) Ak nedošlo k vyslaniu štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bolo udelené povolenie na zamestnanie, informujúca organizácia je povinná o tom písomne informovať úrad do siedmich pracovných dní odo dňa, keď sa dozvedela, že k vyslaniu nedôjde.“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K čl. VI bod 35 
V čl. VI bode 35 odporúčam slová „§ 70 ods. 7“ nahradiť slovami „§ 70 ods. 9“. 
Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 

 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov 
V doložke vybraných vplyvov v analýze sociálnych vplyvov odporúčam celý text uvedený 
v časti 4.1. premiestniť na začiatok textu časti 4.2. Zároveň odporúčam v časti 4.1. doplniť znenie „Nemá vplyv.“. 
Odôvodnenie: Potreba úpravy vyplýva z Aktualizovanej jednotnej metodiky 
na posudzovanie vybraných vplyvov. 
 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MPSVR SR 	K doložke vybraných vplyvov  
V doložke vybraných vplyvov v časti Sociálne vplyvy - vplyvy na hospodárenie obyvateľstva, sociálnu exklúziu, rovnosť príležitostí a rodovú rovnosť a na zamestnanosť odporúčam v bode 4.4. slová „Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky môže určiť počty prijímaných štátnych príslušníkov tretích krajín a podmienky vstupu na trh práce“ nahradiť slovami „podmienky vstupu štátnych príslušníkov tretích krajín na trh práce sú upravené s prihliadnutím na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike“. 
Odôvodnenie: Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky neurčuje počty štátnych príslušníkov tretích krajín vstupujúcich na slovenský trh práce. 
 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 7 navrhovaného zákona 
Bod 7 navrhujeme z návrhu zákona vypustiť. 
Zdôvodnenie: 
Štipendisti prichádzajúci na územie SR na základe programov schválených vládou SR, resp. na základe programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd, často nemajú z časových dôvodov od udelenia štipendia do nástupu na pobyt možnosť vybaviť si prechodný pobyt v zahraničí. Je teda nevyhnutné, aby bolo umožnené týmto skupinám udeliť národné víza nielen v súvislosti s už udeleným pobytom, ale v súvislosti s procesom vybavenia pobytu na Slovensku, teda s udelením pobytu, ako je to v súčasnom znení. Vyššie uvedené skupiny štipendistov prichádzajú na pozvanie vysokej školy alebo výskumnej inštitúcie, v prípade programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd sú nominovaní partnerskými ministerstvami, sú finančne podporení z prostriedkov Slovenskej republiky. Štipendisti nepredstavujú bezpečnostné riziko pre SR a počty neudelených pobytov v rámci týchto skupín sú minimálne (resp. blížiace sa nule) v porovnaní s ich celkovým počtom. Schválenie návrhu uvedeného v bode 7. by bolo v rozpore s aktuálnou Migračnou politikou SR, ktorá vo svojej podstate predpokladá uľahčenie procesov pre cieľové skupiny tohto typu. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 23 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme zmenu znenia bodu 23. návrhu takto: 
„V § 32 ods. 2 písm. e) druhý a tretí bod znejú: 
„2. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 24, 25 písm. e) a f), § 29 alebo 30 a študuje na vysokej škole, 
3. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 25 a bude vykonávať na území Slovenskej republiky pedagogickú alebo výskumnú činnosť, alebo 
4. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 26,“. 
Zdôvodnenie: 
V prípade študujúcich ide o zjednotenie postupov v prípade udelenia pobytu na účel štúdia a na osobitnú činnosť, kde nie je rozdiel medzi žiadateľmi. Dokonca v prípade programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd je často už priamo zakotvené, že štipendistom musí SR zabezpečiť aj ubytovanie. To sa týka aj výskumníkov a pedagogických pracovníkov, ktorí v rámci týchto štipendií tiež prichádzajú na územie SR, z uvedeného dôvodu nie je potrebné špeciálne preukazovať v týchto prípadoch ubytovanie. Zároveň sa tým zjednocujú pravidlá s podmienkami pre tých, ktorí prichádzajú na územie SR na účel výskumu a vývoja. Zjednotenie postupov pri týchto cieľových skupinách (cudzinci prichádzajúci študovať, prednášať alebo robiť výskum) znamená odstránenie administratívnych prekážok, a je v súlade so záujmami SR vyjadrenými v platnej Migračnej politike SR. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 26, v § 32, odseku 5 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme vkladané písmeno b) vypustiť. 
Zdôvodnenie: 
Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu SR vydáva doklad o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, ak ide o výkon zamestnania, ktoré je regulovaným povolaním. 
 	O 	A 	 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 33 navrhovaného zákona: 
Bod 33 predloženého návrhu navrhujeme preformulovať takto: 
§ 32 sa dopĺňa odsekom 16, ktorý znie: 
„(16) Štátny príslušník tretej krajiny dokladujúci finančné zabezpečenie pobytu podľa odseku 6 výpisom z účtu priloží k žiadosti výpis z osobného účtu vedeného v banke za predchádzajúce tri mesiace, pričom tento účet má založený aspoň tri mesiace.“ 
Zdôvodnenie: 
Ide o spresnenie formulácie, keďže súčasné znenie by sa dalo interpretovať tak, že sa uplatňuje v prípade všetkých žiadateľov o pobyt univerzálne, a teda aj tých, ktorí budú mať zdokladované dostatočné finančné zabezpečenie inak, napríklad dekrétom o udelení štipendia. 
 	O 	ČA 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 57 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme vypustiť bod 57 z návrhu zákona. 
Zdôvodnenie: 
Hranica príjmu 1,2-násobku pre vydanie modrej karty by mala byť zakotvená v zákone. Jej aplikácia následne je naviazaná na zoznam zamestnaní zverejňovaný MPSVaR SR, teda ponechanie tejto možnosti v zákone umožňuje flexibilnejšie pristupovať k udeľovaniu modrej karty podľa potrieb spoločnosti bez nutnosti zmeny zákona v budúcnosti. S ohľadom na dôvodovú správu nie je možné argumentovať, že výskumníkov, ktorých by sa táto výnimka mohla dotýkať, je aktuálne dosť. Je nevyhnutné, aby vedecké a výskumné prostredie mohlo byť kontinuálne vystavené zahraničným vplyvom, aby efektívne boli dosahované ciele Migračnej politiky SR. 
Pri akceptovaní tejto pripomienky bude treba zrušiť aj body 55, 58 a 60, keďže ide o legislatívno-technické úpravy súvisiace so zrušením odsekov podľa bodu 57. 
 	O 	N 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vzhľadom na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike trvá na vypustení tejto možnosti. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 72 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme preformulovať, rovnako ako aj pôvodný § 50. 
Zdôvodnenie: 
V oboch prípadoch je formulácia zmätočná, keďže druhy/účely pobytu sa rozlišujú len pri prechodnom pobyte. Pri trvalom pobyte sa už účel/druh nedá meniť, a teda je toto ustanovenie vlastne nevykonateľné. Toto ustanovenie by malo byť teda skôr pri prechodnom pobyte. 
 	O 	N 	Aj z trvalého pobytu možno prejsť na prechodný. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. I, k bodu 98 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme doplniť znenie pripájaných slov o slová „ak nie je zapojený do systému verejného zdravotného poistenia podľa osobitných predpisov“. 
Zdôvodnenie: 
Zákon o verejnom zdravotnom poistení ustanovuje, že študenti prichádzajúci na Slovensko v rámci medzinárodných zmlúv, sú verejne zdravotne poistení. V takom prípade je bezpredmetné vyžadovať od občana EÚ doklad o zdravotnom poistení. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 24, § 22, odseku 2, písmena a) navrhovaného zákona: 
Navrhujeme doplniť na koniec znenie: „alebo dohoda o hosťovaní v zmysle osobitného predpisu XX)“ 
Poznámka pod čiarou v znení: 
XX) § 26b zákona č. 172/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov 
Zdôvodnenie: 
Dohoda o hosťovaní v prípade výskumníkov vytvára rámec pre prijatie výskumníka na riešenie výskumnej úlohy. Toto riešenie výskumnej úlohy môže byť financované napr. štipendiom, ale v mnohých prípadoch je potrebné uzavrieť s výskumníkom pracovno-právny vzťah so všetkými právami a povinnosťami (je to napr. podmienka vo väčšine prípadov výskumných projektov financovaných v rámci 7. rámcového programu EÚ). Dohoda o hosťovaní v praxi teda nahrádza prísľub zamestnávateľa; jej doplnením do znenia zákona sa odstráni prípadná duplicita pri predkladaní dokumentov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 24, § 22, odseku 2, písmena b) navrhovaného zákona: 
Navrhujeme na konci znenia tohto písmena nahradiť čiarku bodkočiarkou a doplniť slová: „tento doklad sa nevyžaduje v prípade predloženia dohody o hosťovaní XX)“ 
XX) § 26b zákona č. 172/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov 
Zdôvodnenie: 
Smernica Rady 2005/71/ES v prípade uplatnenia nástroja dohody o hosťovaní dáva právo na uznanie kvalifikácie do rúk prijímajúcej výskumnej inštitúcie, ktorá už získala od ministerstva oprávnenie prijímať cudzincov na výskum. Takto je to upravené aj v zákone 172/2005 Z. z. Predkladanie osobitného povolenia by bolo v rozpore so smernicou a bolo by duplicitné. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 24, § 22, odseku 7, písmena e) navrhovaného zákona: 
Navrhujeme toto písmeno vymazať z tohto odseku a za odsek 7 vložiť nový odsek v znení: 
„(8) Úrad udelí povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti.“ 
Ostatné odseky sa prečíslujú. 
Zdôvodnenie: 
Jednak sa upravuje terminológia, ktorá sa dáva do súladu s aktuálnym znením zákona o vysokých školách (zákon 131/2002 nepozná pojem „akademický zamestnanec vysokej školy“, pozná len kategórie zamestnancov „vysokoškolskí učitelia, výskumní pracovníci, umeleckí pracovníci“). 
Na druhej strane sa podporuje zjednodušené prijímanie výskumníkov a vysokoškolských učiteľov zo zahraničia, čím sa podporuje ľahší transfer poznatkov, zvýši sa kvalita výskumu a vzdelávania, zjednodušia sa podmienky pre vytváranie spoločných študijných programov so zahraničnými vysokými školami a pod., pričom sa ale zachováva potreba povolenia na zamestnanie, aby boli podchytené tieto osoby štatisticky. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 24, § 22, odseku 9, písmena c) navrhovaného zákona: 
Nahradiť čiarku bodkočiarkou a doplniť na koniec znenie: „v prípade študentov vysokých škôl 20 hodín za týždeň alebo tomu zodpovedajúci počet dní alebo mesiacov za rok,“ 
Zdôvodnenie: 
Možnosť pracovať počas vysokoškolského štúdia má viacero pozitívnych dopadov na rozvoj znalostnej ekonomiky. Počas vysokej školy si študent vytvorí pracovné návyky a kontakty, ktoré mu následne pomôžu lepšie integrovať sa do pracovného procesu po skončení štúdia (čo je aj v súlade s navrhovaným písmenom p) tohto odseku). Zároveň ak sa rozhodne študent zamestnať inde vo svete, zostanú mu pevnejšie vzťahy so slovenským prostredím, a teda je predpoklad na rozvoj obchodných vzťahov s bývalým zamestnávateľom. Navrhovaná dĺžka neohrozí kvalitu štúdia, keďže aktuálne si študent môže svoje štúdium rozvrhnúť podľa individuálnych potrieb. Zároveň ale umožňuje študentovi privyrobiť si počas štúdia, ktoré práve pri študentoch z tretích krajín je nákladné. Tiež je vysoký predpoklad, že študent prostriedky zarobené počas štúdia tu aj minie, a teda aj táto ekonomická činnosť je prínosom pre slovenské hospodárstvo. Aktuálny počet zahraničných študentov vysokých škôl je pomerne nízky a teda zvýšenie počtu hodín nepredstavuje negatívny vplyv na dostupnosť zamestnania slovenských občanov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 24, § 22, odseku 9, písmena d) navrhovaného zákona: 
Navrhujeme časť vety :“... a jeho pedagogická činnosť v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu nepresiahne 50 kalendárnych dní v kalendárnom roku,“ vypustiť. 
Zdôvodnenie: 
Toto znenie, ktoré je aj v súčasne platnom znení zákona, neodráža potreby transferu poznatkov z najnovšieho výskumu na študentov, ale do značnej miery ho obmedzuje. V zmysle § 2 ods. 12 zákona 131/2002 „Úlohou vysokých škôl v oblasti vedy a techniky je vykonávať základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj, využívať najnovšie poznatky vedy a techniky pri vzdelávaní študentov a zapájať ich do tvorivej vedeckej činnosti.“ To znamená aj každý jej zamestnanec, a teda aj osoby prichádzajúce na účel výskumu a vývoja. Akékoľvek obmedzenie prípadnej pedagogickej činnosti je teda v rozpore s poslaním vysokých škôl. 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 27, § 23, odseku 4 navrhovaného zákona: 
Navrhujeme vypustiť časť prvej vety nasledujúcej po bodkočiarke. 
Zdôvodnenie: 
Toto ustanovenie považujeme za obmedzujúce, ktoré môže v praxi spôsobiť problémy. Osvedčený zamestnanec musí po 2 rokoch odísť bez ohľadu na jeho nevyhnutnosť pre chod organizácie. Obmedzuje to osvedčených pedagógov/lektorov cudzích jazykov, ktorí by podľa tohto ustanovenia museli odísť z práce, keďže by im po 2 rokoch nemohlo byť obnovené pracovné povolenie. 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	V Čl. VI, k bodu 35 navrhovaného zákona: 
Pri § 70 má byť pravdepodobne spomenutý ods. 9 namiesto ods. 7. 
Zdôvodnenie: 
V ods. 7 nie je žiaden taký odkaz. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o pobyte cudzincov nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V § 24 ods. 1 písm. c) nad slovo „školy“ sa pridáva poznámka pod čiarou 52a v znení: „52a) § 58a a § 69 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov“. 
Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena zjednocuje rôzne výklady toho, kto je študentom vysokej školy, a zrovnoprávňuje študentov celého štúdia so študentmi absolvujúcimi akademickú mobilitu, ktorí v zmysle zákona o vysokých školách majú rovnaké práva a povinnosti, ako študenti uceleného študijného programu. V niektorých prípadoch cudzinecká polícia zaraďovala a priori týchto študentov (najmä štipendistov prichádzajúcich na akademickú mobilitu) pod tzv. osobitnú činnosť, čo nie je správne, keďže v zmysle § 58a ods. 2 „Študent prijatý na štúdium podľa odseku 1“ [teda na akademickú mobilitu] „má práva a povinnosti študenta vysokej školy [...]“. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o pobyte cudzincov nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V § 32 ods. 5 súčasné písmeno h) (nové označenie písmena v prípade prijatia navrhovanej novely i)) sa na koniec pridávajú slová „alebo podľa § 24, ak ide o štipendistov prichádzajúcich vzdelávať sa v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie,“ 
Zdôvodnenie: 
Účastníci mobility, ktorí získali podporu od Slovenskej republiky alebo zo zdrojov EÚ, prechádzajú výberovými konaniami, kde musia predložiť aj doklady o prijatí na cieľovú inštitúciu. Potvrdenie o získaní štipendia na účel vzdelávania teda už v sebe implicitne obsahuje informáciu o účele pobytu a teda aj o prijatí cieľovou inštitúciou. Prijatím navrhovanej úpravy sa odbúra duplicita potvrdení, ktoré štipendista predkladá orgánom štátnej správy, resp. nimi povereným inštitúciám. Zjednodušenie procesov pre túto cieľovú skupinu je v súlade s Migračnou politikou SR. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o pobyte cudzincov nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V § 32 ods. 5 súčasné písmeno i) (nové označenie písmena v prípade prijatia navrhovanej novely j)) sa mení nasledovne: „i) medzinárodnou zmluvou, potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti vyplývajúcich zo záväzkov v tejto zmluve, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej výkon týchto činností na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. f),“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena odstraňuje nejednoznačné výklady daného ustanovenia, ktoré môžu vyústiť do neuplatniteľnosti tohto ustanovenia. Štipendisti prichádzajúci na základe Programu spolupráce, ktorý vyplýva z medzinárodnej zmluvy, sa nemôžu preukázať touto zmluvou, keďže originály podpísaných dokumentov sú archivované na príslušnom ministerstve. Nepodpisuje sa medzinárodná zmluva na konkrétneho štipendistu. Výkon činností vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv a z nich odvíjajúcich sa vykonávacích predpisov (Programy spolupráce) má vždy v kompetencii konkrétne ministerstvo, ktoré môže poveriť zmluvne inú organizáciu administráciou konkrétnych činností. Potvrdenie takéhoto orgánu štátnej správy, resp. ním poverenej inštitúcie, musí byť teda dostačujúcim dokladom o účele pobytu, a to podobne, ako v prípade písm. h) tohto odseku. 
 	O 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o pobyte cudzincov nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V § 32 ods. 6 písmeno e) sa slová „odseku 5 písm. h)“ menia za slová „odseku 5 písm. h) a i)“ (resp. v prípade prečíslovania po prijatí novely „odseku 5 písm. i) a j)“) a slová „ods. 1 písm. e)“ sa menia za slová „ods. 1 písm. e) a f)“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou sa jednak upravuje znenie odseku, na ktoré predkladateľ novely pozabudol v návrhu zákona (premenovanie písm. h) na písm. i) v znení predmetného ustanovenia zákona), jednak v prípade akceptácie predchádzajúceho bodu sa dopĺňa aj možnosť akceptovať aj napr. dekréty o udelení štipendia v prípade štipendistov prichádzajúcich v rámci medzivládnych dohôd ako doklady o finančnom zabezpečení pobytu (v medzinárodných zmluvách a v ich vykonávacích predpisoch sa zvyčajne nekonkretizuje konkrétna výška štipendia pre štipendistu a táto je deklarovaná v potvrdení o udelení štipendia). 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o správnych poplatkoch (Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch) nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V sadzobníku správnych poplatkov v II. časti Vnútorná správa v položke 24 v časti „Oslobodenie“ nahrádza pôvodné znenie bodu 2. nasledujúcim znením: 
„2. Od poplatkov podľa písmen a), b), d), e) tejto položky sú oslobodené osoby, ktoré vykonávajú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, ako aj osoby, ktoré absolvujú študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie spresňuje definíciu vysokoškolského učiteľa a výskumníka v súlade s terminológiou v iných zákonoch. Okrem toho upravuje jednotné oslobodenie od poplatkov v prípade študentov prichádzajúcich na študijný štipendijný pobyt, ktorým je udelený pobyt na účel štúdia (čo je v súlade so Zákonom o vysokých školách), a rovnakým študentom -štipendistom, ktorým len na základe mierne odlišných predložených dokumentov je udelený pobyt na účel osobitnej činnosti. Toto zjednotenie je v súlade s Migračnou politikou SR, ktorá podporuje študijnú mobilitu. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o správnych poplatkoch (Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch) nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V sadzobníku správnych poplatkov v II. časti Vnútorná správa v položke 27 v poznámke sa dopĺňa nová veta v znení: „Správny orgán poplatok podľa tejto položky nevyberie za overenie pozvania osoby, ktorá absolvuje študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhovaná úprava odstraňuje administratívne prekážky žiaducej cieľovej skupiny, ktorá už v rámci podávania žiadosti o podporu prešla preverovaním pre prijatie na program, a teda pozvanie je garantované už v zmysle podporného mechanizmu. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MŠVVaŠ SR 	Navrhujeme zmenu, ktorú aktuálna novela zákona o správnych poplatkoch (Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch) nerieši, ale je potrebná na súčasnú prax: 
V sadzobníku správnych poplatkov v XVIII. časť Konzulárne poplatky v položke 242 v časti „Oslobodenie“ sa dopĺňa nový bod 5. v znení: 
„5. Od poplatkov podľa písmena a) tejto položky sú oslobodené osoby, ktoré vykonávajú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, ako aj osoby, ktoré absolvujú študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 
Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie spresňuje definíciu vysokoškolského učiteľa a výskumníka v súlade s terminológiou používanou v iných zákonoch. Okrem toho upravuje jednotné oslobodenie od poplatkov v prípade študentov prichádzajúcich na študijný štipendijný pobyt, ktorým je udelený pobyt na účel štúdia (čo je v súlade so Zákonom o vysokých školách), a rovnakým študentom - štipendistom, ktorým len na základe mierne odlišných predložených dokumentov je udelený pobyt na účel osobitnej činnosti. Toto zjednotenie je v súlade s Migračnou politikou SR, ktorá podporuje študijnú mobilitu. 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
MZ SR 	k bodu 161 
v bode 161 § 127 ods. 1 odporúčame nahradiť slová: „spracuje lekár vo forme odborného vyjadrenia.“ slovami „vydá ošetrujúci lekár písomne formou lekárskeho nálezu“.“ 

Odôvodnenie: Pojem „odborné vyjadrenie“ používané v zákone č. 301/2005 Z. z. Trestnom poriadku nie je definované v zákone č. 576/2004 Z. z. o zdravotnej starostlivosti, službách súvisiacich s poskytovaním zdravotnej starostlivosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, v zmysle ktorého poskytuje ošetrujúci lekár zdravotnú starostlivosť. 
 	O 	N 	Odborné vyjadrenie je úkon znaleckej činnosti podľa zákona č. 382/2004 Z. z. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 10 
Odporúčame v § 19 ods. 10 slová „ods. 2“ nahradiť slovami „odseku 2“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 15 
Odporúčame slová „ods. 3“ nahradiť slovami „ods. 4“ nakoľko v bode 14 bol odsek prečíslovaný. 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 23 
Odporúčame slová „alebo 30“ nahradiť slovami „alebo § 30“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 37 
Odporúčame slová „pripája sa slovo“ nahradiť slovami „sa pripája toto slovo:“. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 136 
Odporúčame slová „t), u) a v)“ nahradiť slovami „t) až v)“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. I bod 143 
Odporúčame slová „ods. 4“ nahradiť slovami „odsek 4“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. II bod 2 
Odporúčame uviesť text „V § 250ya sa na slovom „inak“ odkaz „32a)“ nahrádza odkazom „32b)“.“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III bod 1 
Odporúčame nad slovom „republiky“ odkaz „1ba)“ nahradiť odkazom „1c“. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III bod 3 
Upozorňujeme, že odkaz 10a je už uvedený v § 21 ods. 9, odporúčame ho preto prečíslovať. 
 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	K čl. III  
Odporúčame doplniť text návrhu o body, ktorými sa upravia aj poznámky pod čiarou, v ktorých je uvedený zrušený zákon o pobyte cudzincov. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie sa zváži pri najbližšej novelizácii zákona. 	
ŠÚ SR 	K čl. VI bod 4 
Odporúčame číslovanie zosúladiť s návrhom, ktorý je tiež v MPK. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
NBÚ 	K čl. I druhému bodu 
V čl. I druhom bode uvádzacej vete sa za slová „písmeno o)“ vkladá čiarka a slovo „ktoré“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 31. bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I 13. bodu 
V poznámke pod čiarou k odkazu 44 sa slová „v znení neskorších predpisov“ nahrádzajú slovami „v znení zákona č. .../2013 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. Predkladateľ v samostatnom čl. VI návrhu zákona novelizuje aj zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, kde v 23. novelizačnom bode vkladá do citovaného zákona nový § 21b „Potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta“. Vzhľadom na uvedené je potrebné upraviť vyššie uvedenú poznámku pod čiarou v zmysle našej uplatnenej pripomienky. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
NBÚ 	K čl. I 92. bodu 
V čl. I 92. bode uvádzacia veta znie: 
„V § 59 sa za odsek 13 vkladá nový odsek 14, ktorý znie:“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 31. bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I 126. bodu 
V § 87 ods. 7 druhej vete sa slovo „5“ nahrádza slovom „piatich“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade so šiestym bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I 136. bodu 
V čl. I 136. bode uvádzacej vete sa slová „t), u) a v)“ nahrádzajú slovami „t) až v)“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. I 143. bodu 
V čl. I 143. bode uvádzacej vete sa slovo „ods.“ nahrádza slovom „odsek“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade s 29. bodom (tretí odsek) prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. II prvému bodu 
• V § 250 ods. 2, 3, 4 prvej vete a ods. 6 prvej vete sa slovo „7“ nahrádza slovom „siedmich“, 
• V § 250 ods. 4 druhej vete sa slovo „3“ nahrádza slovom „troch“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka v súlade so šiestym bodom prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBÚ 	K čl. VII úvodnej vete 
V čl. VII úvodnej vete sa slová „zákona č. 404/2011 Z. z.“ nahrádzajú slovami „zákona č. 287/2012 Z. z.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno-technická pripomienka s poukazom na 26. a 27. bod prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády SR. 
 	O 	A 	 	
NBS 	 
K čl. I (návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony) 

1. K bodu 10 
V § 19 ods. 7 odporúčame písmená a) a b) upraviť takto: 
„a) osoba podľa odseku 2 písm. a) výpisom z účtu vedeného v banke, pobočke zahraničnej banky alebo zahraničnej banke (ďalej len „banka“), 

b) osoba podľa odseku 2 písm. b) výpisom z účtu vedeného v banke spolu s výpisom z obchodného registra.“. 
Odôvodnenie: 
Navrhovanou úpravou sa spresní v súlade so zákonom č. 492/2009 o platobných službách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a Obchodným zákonníkom o aké účty ide. Pojem „osobný účet“ nie je v našom právnom poriadku zadefinovaný (predpokladáme, že sa jedná o bežný účet, prípadne o vkladový účet). Z § 19 ods. 2 písm. a) a b) jednoznačne vyplýva, že ide o občana Slovenskej republiky alebo cudzinca (fyzickú osobu) resp. o právnickú osobu so sídlom na území Slovenskej republiky. Legislatívna skratka „banka“ je zavedená až v § 32 ods. 6 písm. a) zákona, ale vzhľadom na skutočnosť, že slová „v banke, pobočke zahraničnej banky alebo zahraničnej banke“ sa vyskytujú už v novonavrhovanom § 19 ods. 7 je potrebné predmetnú legislatívnu skratku zaviesť už tu a v § 32 ods. 6 písm. a) je potrebné jej zavedenie vypustiť (pripomienka 3 tohto stanoviska). 

2. K bodu 10 
V § 19 ods. 8 odporúčame slovo „Zostatok“ nahradiť slovami „ Aktuálny zostatok“. 

3. Nad rámec novelizačného návrhu navrhujeme z § 32 ods. 6 písm. a) až d) platného zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony je potrebné vypustiť slová „osobného“ (päťkrát) a vypustiť slová „pobočke zahraničnej banky alebo zahraničnej banke (ďalej len „banka“). 

4. K bodu 29 
V § 32 ods. 6 písm. g) je potrebné vypustiť slovo „osobného“. 

5. K bodu 32 
Vetu, ktorá sa pripája na koniec § 32 ods. 7 odporúčame upraviť takto: „Nesmie ísť o účet uvedený v odseku 6.“. 

6. K bodu 33 
V § 32 ods. 16 je potrebné vypustiť slovo „osobného“ a slovo „založený“ nahradiť slovom „zriadený“. Táto pripomienka sa primerane vzťahuje na § 45 ods. 6 písm. a) a c) platného zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

7. K bodu 67 
V § 45 ods. 10 odporúčame vypustiť slovo „osobného“. Táto pripomienka sa primerane vzťahuje na § 53 ods. 4 platného zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

8. V záujme prehľadnosti a zrozumiteľnosti právnej normy a vzhľadom na skutočnosť, že ide o novelizáciu zákona väčšieho rozsahu (163 novelizačných bodov) odporúčame zvážiť aspoň doplnenie splnomocňovacie ustanovenia na vydanie úplného znenia zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
OAP SVL ÚV SR 	Všeobecne k návrhu: 
Žiadateľ v predloženom návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony, mení a dopĺňa niektoré ustanovenia zákona č. 404/2011 Z. z., ktoré v minulosti zabezpečili transpozíciu viacerých smerníc uvedených v transpozičnej prílohe k zákonu č. 404/2011 Z. z. Z tohto dôvodu žiadame predkladateľa, aby k predloženému návrhu vypracoval tabuľku zhody k predmetným smerniciam a dotknutým ustanoveniam a opätovne preukázal zhodu ustanovení zákona č. 404/2011 Z. z. s dotknutými smernicami. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 10: 
Žiadame predkladateľa, aby zvážil rozšírenie resp. spresnenie enumeratívneho výpočtu účelov pozvania v ustanovení § 19 ods. 6 návrhu, aby bola v praxi zabezpečená riadna aplikácia navrhovaného ustanovenia. Navrhovaný výpočet aktuálne zahŕňa príbuzenský vzťah, podnikateľskú obdobnú činnosť a obchodné vzťahy, pričom sme toho názoru, že tento okruh by mal byť rozšírený resp. spresnený. 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bod 26: 
Žiadame predkladateľa, aby zvážil, či je potrebné žiadať predloženie „dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie“ štátneho príslušníka tretej krajiny, ak ide o výkon zamestnania, ktoré nie je regulovaným povolaním. Sme toho názoru, že v prípade neregulovaného povolania je na zamestnávateľovi, aby vyhodnotil potrebu takéhoto dokladu pre danú pracovnú pozíciu. Zároveň podotýkame, že proces uznávania vzdelania alebo kvalifikácie môže byť v rozpore s princípom jednotného postupu vybavovania žiadostí o jednotné povolenie zavedeného smernicou Rady 2011/98/EÚ. 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. VI bod 23: 
Žiadame predkladateľa, aby zvážil, či je potrebné v ustanovení § 21b ods. 2 písm. b) žiadať predloženie „dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie“ štátneho príslušníka tretej krajiny, ak ide o výkon zamestnania, ktoré nie je regulovaným povolaním. Sme toho názoru, že v prípade neregulovaného povolania je na zamestnávateľovi, aby vyhodnotil potrebu takéhoto dokladu pre danú pracovnú pozíciu. Zároveň podotýkame, že proces uznávania vzdelania alebo kvalifikácie môže byť v rozpore s princípom jednotného postupu vybavovania žiadostí o jednotné povolenie zavedeného smernicou Rady 2011/98/EÚ. 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/98/EÚ: 
Žiadame predkladateľa, aby zabezpečil riadnu transpozíciu čl. 3 ods. 2 písm. b) smernice 2011/98/EÚ tak, aby sa povolenie na zamestnanie nevyžadovalo od štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí spoločne so svojimi rodinnými príslušníkmi, a bez ohľadu na ich štátnu príslušnosť, majú na základe dohôd buď medzi Úniou a členskými štátmi, alebo medzi Úniou a tretími krajinami právo na voľný pohyb rovnocenné s takýmto právom občanov Únie. 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 6 ods. 1 smernice 2011/98/EÚ: 
Žiadame predkladateľa, aby do tabuľky zhody k predmetnému článku smernice uviedol aj ustanovenie § 73 ods. 3 návrhu zákona. 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K transpozícii čl. 15 ods. 2 smernice 2011/98/EÚ: 
Žiadame predkladateľa, aby zabezpečil transpozíciu čl. 15 ods. 2 smernice 2011/98/EÚ, nakoľko je potrebné transponovať najmä uvedenú lehotu na poskytnutie údajov Komisii. 	O 	N 	Transpozícia smernice 2011/98/EÚ bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti: 
Žiadame predkladateľa, aby do doložky zlučiteľnosti k návrhu zákona, v oddiele 3 písm. b) uviedol rozhodnutie Súdneho dvora vo veci C-370/90 Singh, ktoré sa týka problematiky zákona. 	O 	A 	 	
NS SR 	 
Ustanovenie § 88 ods. 7 zákona určuje lehotu na rozhodnutie o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení pre krajský súd do siedmich dní, rovnakú lehotu aj pre odvolací súd v § 88 ods. 8 zákona. 

Uvedené lehoty, ktoré zavádza zákon o pobyte cudzincov, mali bezpochyby za cieľ dosiahnuť zrýchlenie súdneho konania v tak závažnej otázke ako je obmedzenie osobnej slobody cudzinca. Dodržať uvedenú lehotu je však možné len spôsobom, ktorý nie je v súlade s ustanovením § 156 ods. 3 OSP. V prípade, že vo veci bude rozhodovať rozsudkom bez nariadenia ústneho pojednávania, totiž súd oznámi miesto a čas verejného vyhlásenia rozsudku na úradnej tabuli súdu v lehote najmenej päť dní pred jeho vyhlásením. 

S alternatívou, že súd nariadi pojednávanie a účastníkov predvolá je spojená povinnosť súdu doručiť predvolanie účastníkom konania tak, aby mali dostatok času na prípravu, podľa § 115 ods. 2 OSP spravidla 5 dní pred dňom, keď sa má pojednávanie konať. Dochádza tu tak ku kolízii lehôt a dodržanie lehoty na rozhodnutie podľa § 88 ods. 7 a 8 zákona o pobyte cudzincov v prípade, že súd nariadi pojednávanie, prakticky nie je možné. 

Správne kolégium Najvyššieho súdu Slovenskej republiky zorganizovalo 19. apríla 2012 v budove najvyššieho súdu seminár, s cieľom oboznámiť jeho účastníkov so zásadnými rozhodnutiami najvyššieho súdu vo veciach zaistenia podľa zákona č. 48/2002 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov a v druhej časti seminára oboznámiť účastníkov 
so zmenami, ktoré priniesol nový zákon o pobyte cudzincov (zákon 
č. 404/2011 Z.z. účinný od 1.1.2012). 

Sudcovia krajských súdov špecializujúci sa na agendu zaistenia upozornili na problémy, ktoré spôsobuje 7 dňová lehota na rozhodnutie pre krajské súdy v § 88 ods. 7 zákona. 

Poukázali na praktické problémy, najmä ak opravný prostriedok je podaný v cudzom jazyku a je potrebné zabezpečiť preklad takéhoto podania. Problémy spôsobujú aj faxové podania, najmä z toho pohľadu, či lehotu treba počítať až od následného doručenia originálneho podania v písomnej podobe, ďalej otázka posúdenia príslušnosti súdu, resp. neúplného podania, resp. chýbajúcej plnej moci od právneho zástupcu. Podľa sudcov krajských súdov nie je zrejmé, či lehota sa počíta až od riadneho návrhu, či sa do lehoty má započítať lehota na preklad, odstránenie vád podaného návrhu, atď. Sudcovia krajských súdov zhodne namietali, že 5 dňovú lehotu na prípravu 
pre účastníka konania nie je možné dodržať. 

Práve v súvislosti s otvorením zákona o pobyte cudzincov sa účastníci seminára zhodli na tom, že hlavná pripomienka sudcov, špecializujúcich sa na veci zaistenia bude zameraná na to, aby bola zavedená lehota na rozhodnutie pre krajské súdy a pre najvyšší súd v pracovných dňoch (tak ako je to napr. v Českej republike) a aby bol novelizovaný aj Občiansky súdny poriadok v tých častiach, ktoré sú kolízne s uvedenou lehotou. 

Z vyššie uvedených dôvodov žiadame : 

Skrátiť lehotu na podanie opravného prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení a proti rozhodnutiu o predĺžení lehoty zaistenia z 15 na 7 dní a zaviesť lehotu 7 pracovných dní na rozhodnutie o opravnom prostriedku pre krajský súd a o odvolaní proti rozhodnutiu krajského súdu . 

§ 88 ods. 7 
(7) Zaistený štátny príslušník tretej krajiny môže podať proti rozhodnutiu o zaistení a proti rozhodnutiu o predĺžení lehoty zaistenia opravný prostriedok do 7 dní odo dňa doručenia rozhodnutia a to orgánu, ktorý ho vydal. Ak orgán, ktorý rozhodnutie vydal nevyhovie odvolaniu sám, predloží ho do 5 pracovných dní príslušnému krajskému súdu spolu so spisovým materiálom, ktorý sa k veci vzťahuje a s písomným vyjadrením k opravnému prostriedku. Podanie opravného prostriedku nemá odkladný účinok, o opravnom prostriedku rozhodne krajský súd do siedmich pracovných dní. 

§ 88 ods. 8 : 
V § 88 ods.8 doplniť vetu: O odvolaní proti rozhodnutiu krajského súdu podľa odseku 7 rozhodne odvolací súd do siedmich pracovných dní od predloženia veci odvolaciemu súdu. 

Zákon o pobyte cudzincov ani Občiansky súdny poriadok doposiaľ neobsahuje právnu úpravu, ktorá by počítala s tým, že krajský súd, ktorý preskúmava zákonnosť rozhodnutia o zaistení cudzinca, resp. rozhodnutie o predĺžení doby zaistenia potom, ako takéto rozhodnutie zruší, nariadi prepustenie zaisteného. 

Zaistený cudzinec ostáva v útvare policajného zaistenia pre cudzincov aj potom, čo bolo takéto rozhodnutie súdom zrušené aj keď proti rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok. 

Nedostatok tejto právnej úpravy spôsobuje na najvyššom súde nárast v agende zásahov, keď sa zaistení cudzinci domáhajú návrhom na ochranu pred nezákonným zásahom orgánu verejnej správy podľa § 250v O.s.p prepustenia zo zaistenia z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov z dôvodu, že rozhodnutie o zaistení bolo krajským súdom zrušené ako nezákonné, proti takémuto rozhodnutiu nie je prípustný opravný prostriedok a správny orgán odmieta takého zaisteného cudzinca prepustiť (viď rozsudok NS SR sp. zn. 1Sžz 7/2012 z 29.10.2012, rozsudok NS SR sp.zn. 8Sžz 3/2012) 

Podľa čl.5 ods.4 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd každý, kto je zatknutý alebo inak pozbavený slobody, má právo podať návrh na začatie konania, v ktorom súd urýchlene rozhodne o zákonnosti pozbavenia jeho slobody a nariadi prepustenie, ak je pozbavenie slobody nezákonné. 

Navrhujeme preto doplniť § 88 ods.7 tak, že pokiaľ krajský súd zruší rozhodnutie o zaistení alebo rozhodnutie o predĺžení doby zaistenia, krajský súd súčasne uloží policajnému útvaru povinnosť prepustiť zaisteného z útvaru policajného zaistenia pre cudzincov. 

Tieto pripomienky uplatňujeme ako pripomienky zásadné. 
 	Z 	ČA 	Konanie o opravnom prostriedku proti rozhodnutiu o zaistení prepracovné podľa výsledkov rozporového konania so všetkými zainteresovanými subjektmi. 	
GP SR 	1. K čl. I, bod 2 
V navrhovanom znení písmena o) odporúčame slová „policajným útvarom“ nahradiť slovami „útvarom Policajného zboru (ďalej len "policajný útvar")“. 

V tejto súvislosti bude potrebné novým novelizačným bodom v § 3 zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon“) slová „útvar Policajného zboru (ďalej len "policajný útvar")“ nahradiť slovami „policajný útvar“. 
 	O 	N 	Pôvodný bod bol vypustený. 	
GP SR 	2. K čl. I, bod 5 
Z navrhovaného znenia bodu 5 a tiež ani z jeho odôvodnenia nie je zrejmé, či nemôže ísť aj o „povolený pobyt“ podľa § 2 ods. 1 písm. a) zákona. 

Upozorňujeme, že pojem „povolený pobyt“ je uvedený tiež v § 31 ods. 7, 85 ods. 2, 88 ods. 2, 111 ods. 1 písm. e) a 130 zákona. 
 	O 	A 	Terminológia upravená aj v ďalších ustanoveniach. 	
GP SR 	3. K čl. I, bod 10 
V navrhovanom znení § 19 ods. 10 odporúčame skratku „ods.“ nahradiť slovom „odseku“. 	O 	A 	 	
GP SR 	4. K čl. VII 
Slová „404/2011 Z. z.“ odporúčame nahradiť slovami „287/2012 Z. z.“. 	O 	A 	 	
SIS 	čl. I bod 154. 
Novelizačný bod 154. znie: 

„154. V § 125 ods. 6 sa slová „na päť rokov“ nahrádzajú slovami „štátneho príslušníka tretej krajiny staršieho ako 14 rokov“.“. 

O d ô v o d n e n i e : 

Uvedená pripomienka reflektuje na rozsah informácií uchovávaných v evidenciách Slovenskej informačnej služby podľa § 17 ods. 2 zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 46/1993 Z. z. o Slovenskej informačnej službe v znení neskorších predpisov. Podľa cit. ustanovenia nesmú byť do evidencií Slovenskej informačnej služby ukladané údaje o správaní osoby mladšej ako 14 rokov. Aplikáciou výkladového pravidla argumentum a contrario informácie o správaní osôb starších ako 14 rokov je Slovenská informačná služba oprávnená ukladať v evidenciách vedených v jej pôsobnosti. Uvedená veková hranica 14 rokov zodpovedá vekovej hranici pre vznik trestnej zodpovednosti podľa § 22 ods. 1 Trestného zákona. 
Podľa aktuálne platného znenia § 125 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z. o cudzincoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov Slovenská informačná služba poskytuje príslušnému policajnému útvaru vyjadrenia za účelom posúdenia žiadosti o udelenie prechodného pobytu a žiadosti o udelenie trvalého pobytu na päť rokov, a to bez ohľadu na vek žiadateľa, ktorý je limitujúcim kritériom len v spojení s dikciou ustanovenia § 17 ods. 2 zákona č. 46/1993 Z. z., teda možnosťou dispozície informáciami vo vzťahu k osobe žiadateľa Slovenskou informačnou službou, teda 14 rokmi veku. 
Navrhovanou zmenou § 125 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z. z., t. j. zmenou poskytovania vyjadrenia k žiadateľom – „štátnym príslušníkom tretej krajiny starších ako 15 rokov“, by došlo k obmedzeniu rozsahu poskytovaných údajov z evidencií Slovenskej informačnej služby vo vzťahu k osobám žiadateľov o udelenie prechodného pobytu, resp. trvalého pobytu. Nakoľko dôvodom navrhovaného znenia je v dôvodovej správe k predmetnému návrhu uvádzané zníženie administratívnej záťaže a zrýchlenie rozhodovania policajného útvaru vo veci udelenia pobytu na území Slovenskej republiky, navrhujeme aby policajný útvar žiadal vyjadrenie Slovenskej informačnej služby v prípade osôb žiadateľov starších ako 14 rokov, teda osôb, údaje o správaní ktorých sú ukladané v evidenciách Slovenskej informačnej služby. Máme za to, že uvedeným návrhom bude zachovaná požiadavka zníženia administratívnej záťaže policajného útvaru a zároveň bude eliminovaná možnosť vzniku situácie, kedy bude príslušníkovi tretej krajiny policajným útvarom udelený prechodný pobyt alebo trvalý pobyt, pričom Slovenská informačná služba bude vo vzťahu k tomuto príslušníkovi disponovať informáciami neumožňujúcimi takýto postup. 
Z uvedených dôvodov Slovenská informačná služba navrhuje zmenu dotknutého ustanovenia 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu °10 § 19 ods. 3 písm. a) a písm. b)-  
Požadujeme, aby sa konkretizoval zoznam osobných údajov o pozývajúcej osobe ako aj osobné údaje o pozývanom štátnom príslušníkovi tretej krajiny. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. podľa ustanovenia 
§ 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Z uvedeného dôvodu je nevyhnutné ustanoviť alebo odkázať na existujúci zoznam osobných údajov, ktoré budú predmetom spracúvania pri posudzovaní žiadostí o overenie pozvania. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 10 § 19 ods. 4  
Z uvedeného ustanovenia nie je zrejmé či policajný útvar iba overí identitu pozývajúcej osoby na základe predloženého dokladu totožnosti alebo bude doklad totožnosti aj ďalej spracúvať. V prípade ak bude potrebné ďalšie spracúvanie dokladu totožnosti (napr. evidencia jeho fotokópie), tak požadujeme preformulovať predmetné ustanovenie tak, aby bolo zrejmé, že policajný útvar môže na účel preverenia žiadosti o overenie pozvania spracúvať aj fotokópiu dokladu totožnosti pozývajúcej osoby, ak je to potrebné. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Súčasné znenie predmetného ustanovenia je možné vykladať tak, že umožňuje policajnému útvaru iba jednorázovú kontrolu totožnosti pozývajúcej osoby na základe predloženia jej dokladu totožnosti, čo zároveň determinuje aj fyzickú prítomnosť pozývajúcej osoby na policajnom útvare. V prípade podania žiadosti napr. poštou však takéto overenie nie je možné. Rovnako súčasné znenie neumožňuje policajnému útvaru na tento účel spracúvať kópiu dokladu totožnosti v súlade s §76 ods. 8 zákona č. 404/2011 Z. z., keďže nejde o cudzinca, ale o pozývajúcu osobu. 

Vzhľadom na vyššie uvedené považujeme za potrebné doplnenie právnej úpravy, ktorá v súlade s § 10 ods. 6 zákona 
č. 428/2002 Z. z. bude umožňovať policajným útvarom aj spracúvanie fotokópie dokladu totožnosti pozývajúcej osoby, tzn. výslovne sa uvedie, že policajný útvar má právo spracúvať osobné údaje pozývajúcej osoby nevyhnutné na dosiahnutie účelu spracúvania kopírovaním, skenovaním alebo iným zaznamenávaním úradných dokladov na nosič informácií, pokiaľ si to prax policajných útvarov vyžaduje. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 25 § 32 ods. 4  
Požadujeme nahradiť pojem matričný doklad iným vhodnejším pojmom alebo jeho zadefinovanie v základných pojmoch. 

Odôvodnenie – Pojem matričný doklad nie je definovaný ani v zákone č. 154/1994 Z. z. o matrikách v znení neskorších predpisov ani Vyhláška Ministerstva vnútra SR č. 302/1994 Z. z. ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona Národnej rady Slovenskej republiky o matrikách v znení neskorších predpisov. 

V podstate ide o právne neurčitý pojem, ktorý je možné vykladať rôznym spôsobom. V podstate sa pod pojmom matričný doklad myslí najmä úradný výpis z matriky, a teda rodný list, sobášny list a úmrtný list, ale toto je vecou skôr logickej úvahy ako normatívneho vyjadrenia. 

Z uvedeného dôvodu považujeme za potrebné v záujme právnej istoty nahradenie pojmu matričný doklad pojmom úradný výpis z matriky alebo definovanie pojmu matričný doklad na účely zákona č. 404/2011 Z. z. v základných ustanoveniach tohto právneho predpisu. 
 	O 	N 	Keďže ide o doklady predkladané štátnymi príslušníkmi tretej krajiny z rôznych krajín, považujeme za vhodnejšie ponechať zaužívaný širší pojem. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 34 § 33 ods. 3  
Požadujeme konkretizovať, aké doklady preukazujúce účel pobytu sa budú prikladať k žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia pracovného miesta. Táto pripomienka sa vzťahuje na celý Navrhovaný materiál. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie –Účelov pobytu cudzinca na našom území môže byť viacero (napr. § 22 až § 30 zákona č. 404/2011 Z. z.), pričom tieto sa preukazujú dokladmi podľa § 32 ods. 5 písm. a) až písm. q) zákona č. 404/2011 Z. z. 

Vymedzenie dokladov preukazujúcich účel pobytu v danom ustanovení absentuje, čo vzhľadom na to, že pôjde o spracúvanie osobných údajov je potrebné zosúladiť s § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 62 § 45 ods. 2  

Požadujeme ustanovenie konkrétnych dokladov, ktoré budú musieť byť priložené k žiadosti o udelenie trvalého pobytu na päť rokov, resp. prepojenie s existujúcou právnou úpravou v § 45 ods. 3 zákona č. 404/2011 Z. z. 

Odôvodnenie: Vymedzenie konkrétnych dokladov v danom ustanovení absentuje, čo vzhľadom na to, že pôjde o spracúvanie osobných údajov nie je v súlade s § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. 
 	O 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bod 105 § 73a ods. 1  
Požadujeme nahradiť slová „osobitným predpisom“ slovami „osobitným zákonom“. 

Odôvodnenie: Predmetné ustanovenie zavádza možnosť rozšírenia právneho základu spracúvania osobných údajov v súvislosti s elektronickým čipom, ak tak ustanoví osobitný predpis. 

Podľa § 7 ods. 3 možno spracúvať osobné údaje bez súhlasu dotknutej osoby ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Osobitný predpis je termín umožňujúci širšiu subsumpciu aj iných všeobecne záväzných právnych predpisov z nižšou právnou silou ako je zákon. Z uvedeného dôvodu by mohlo pri vytváraní budúcej právnej úpravy týkajúcej sa spracúvania osobných údajov dôjsť k excesom vyplývajúcim z princípu stanoveného v ustanovení § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., čo nie je žiaduce. 
 	O 	N 	Pôvodne navrhovanú formuláciu považujeme za vhodnejšiu; rovnaké znenie obsahuje zákon č. 224/2006 Z. z. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 139 § 115 ods. 2 písm. a) 
Požadujeme doplnenie zoznamu osobných údajov v zozname cudzincov, ktorí požiadali o dávku v hmotnej núdzi. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. podľa ustanovenia § 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 

Pre zákonné spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb –cudzincov v intenciách Navrhovaného materiálu je nevyhnutné ustanoviť príslušnú právnu úpravu obsahujúcu náležitosti vyplývajúce z § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z., t.j. v tomto prípade zoznam osobných údajov. 
 	Z 	A 	 	
ÚOOÚ 	K Čl. VI bodu 19 § 21a ods. 2 
Požadujeme aby vzor tlačiva, ktorý určí Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny SR nešiel pri spracúvaní osobných údajov dotknutých osôb nad rámec právneho základu, ktorým je zákon č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Táto pripomienka sa vzťahuje na vzory všetkých tlačív, ktoré bude určovať Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny SR v súvislosti s plnením úloh na účely zákona č. 404/2012 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Na základe § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. nie je možné, aby vzor tlačiva obsahoval taký zoznam osobných údajov, okruh dotknutých osôb a účel spracúvania osobných údajov, ktorý by nebol v súlade s existujúcou právnou úpravou zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti a o zmene a doplnení niektorých zákonov (ďalej len „zákon č. 5/2004 Z. z.“). 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ÚOOÚ 	K Čl. VI bodu 31 § 23a ods. 1 
Požadujeme preformulovanie daného ustanovenia tak, aby bola povinnosť uchovávania kópie dokladu o pobyte alebo iného oprávnenia na pobyt spojená s ukončením účelu spracúvania týchto osobných údajov štátneho príslušníka tretej krajiny. 
Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie: Formulácia „zamestnávateľ je povinný uchovávať kópiu dokladu o pobyte alebo iného oprávnenia na pobyt najmenej počas trvania zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny“ umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby, ktoré sú súčasťou kópie dokladu o pobyte alebo iného oprávnenia na pobyt aj po skončení účelu spracúvania (po skončení pracovného pomeru), čo je potrebné zosúladiť s § 13 ods. 1 zákona 
č. 428/2002 Z. z. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ÚOOÚ 	K Čl. VI bodu 31 § 23a ods. 6  
Požadujeme aby osobné údaje, ktorých rozsah bude určený predpísaným formulárom nešli nad rámec právneho základu, t.j. právnej úpravy spracúvania osobných údajov v zákone č. 5/2004 Z. z. Táto pripomienka je zásadná. 

Na základe § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. nie je možné, aby predpísaný formulár obsahoval taký zoznam osobných údajov, okruh dotknutých osôb a účel spracúvania osobných údajov, ktorý by nebol v súlade s existujúcou právnou úpravou zákona č. 5/2004 Z. z. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
ÚOOÚ 	Všeobecne k Navrhovanému materiálu  
Navrhujeme vytvorenie zoznamu dokladov, ktoré spracúvajú policajné útvary a iné orgány štátnej správy na účely zákona č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony. 

Odôvodnenie: Podľa § 7 ods. 3 zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon 
č. 428/2002 Z. z.“) je potrebné, aby osobitný zákon obsahoval určité obsahové náležitosti. Z uvedeného dôvodu zákon č. 404/2011 Z. z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony (ďalej len zákon č. 404/2011 Z. z.“). obsahuje aj taxatívne zoznamy osobných údajov (napr. § 128 a § 129 zákona č. 404/2011 Z. z.). Na účely zákona 
č. 404/2011 Z. z. však spracúvajú policajné útvary a iné orgány štátnej správy aj viaceré doklady, ktorých imanentnou súčasťou sú osobné údaje. V tomto kontexte je dôležité podotknúť to, že je potrebné, aby sa v súvislosti so spracúvaním dokladov nešlo pri spracúvaní osobných údajov nad rámec existujúceho právneho základu, tzn. aby sa napr. nespracúvali osobné údaje, ktoré sú súčasťou dokladov, ale nie sú súčasťou existujúcich zoznamov osobných údajov v zákone. 

Z uvedených dôvodov považujeme z hľadiska ochrany osobných údajov za prínosné vytvorenie takéhoto zoznamu dokladov, keďže by to prispelo k dosiahnutiu väčšej prehľadnosti zákona a právnej istoty. 
 	O 	A 	Zoznam spracúvaných osobných údajov v § 128 a 129 považujeme za dostatočný. 	
ÚOOÚ 	K Čl. I bodu 8 § 17 ods. 6 
Upozorňujeme na to, aby súčasťou osobitného formulára neboli také osobné údaje, ktorých spracúvanie by nemalo právny základ, resp. aby tento formulár neobsahoval osobné údaje, ktoré nie sú súčasťou zoznamu podľa § 128 a § 129 zákona č. 404/2011 Z. z. 

Odôvodnenie: Právo na rešpektovanie súkromného života, ktorého neoddeliteľnou súčasťou je aj právo na ochranu osobných údajov, nemá absolútnu povahu v tom zmysle, že by vylučovalo všetky zásahy orgánov štátu. Preto zákon č. 428/2002 Z. z. podľa ustanovenia 
§ 7 ods. 3 umožňuje spracúvanie osobných údajov dotknutej osoby bez jej súhlasu, ak osobitný zákon ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania, okruh dotknutých osôb, prípadne aj možnosť, za splnenia podmienok uvedených v predmetnom ustanovení spracúvané osobné údaje z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť. 
 	O 	A 	Osobitný formulár je ustanovený priamo aplikovateľným predpisom EÚ. 	
RUZ 	Postoj RÚZ k materiálu 
Predložená novela zákona bude mať významné dopady na zamestnávanie cudzincov v SR. Predložená novela zákona v mnohých prípadoch povedie k zhoršeniu podmienok pre zamestnávanie cudzincov, k nárastu administratívneho zaťaženia, byrokracie a k predĺženiu času potrebného na vybavenie jednotlivých povolení. Uvedené opatrenia vzhľadom k dlhodobým demografickým trendom v SR predstavujú presný opak toho čo je potrebné v tejto oblasti urobiť – to jest vytvoriť podmienky pre zlepšenie prístupu na trh práce a prilákanie kvalifikovanej pracovnej sily aj zo zahraničia. 

RÚZ preto predkladá k návrhu novely zákona nasledovné pripomienky. 
 	O 	A 	Ustanovenia týkajúce sa zamestnávania štátnych príslušníkov tretej krajiny boli po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	1. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod č. 10 v časti §19, odsek 5, písm. b) 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Už v tlačive - žiadosti sa pozývajúca osoba zaväzuje uhradiť náklady spojené s pobytom pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. Toto ustanovenie preto považujeme za nadbytočné a zvyšujúce administratívnu záťaž a náklady pozývajúcej osoby. 
 	Z 	A 	 	
RUZ 	2. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 10 v časti §19, odsek 6, písm. b) 
RÚZ navrhuje formulovať toto ustanovenie nasledovne: 

b) oprávnenie na podnikanie pozývajúcej osoby 

Odôvodnenie: 
Problémom môže byť znenie požadujúce predloženie dokladu, ktorým sa má preukázať obdobná činnosť. Už pri posúdení aký druh dokladu a či ho polícia bude akceptovať môže vzniknúť problém, ako aj získanie takéhoto dokladu môže byť problém. Niekde trvá neprimerane dlho získať napr. výpis z Občianskeho registra, niekde takýto register ani nie je. Bude touto listinou potom nejaký zakladateľský dokument? Zakladateľský dokument bude určite starší ako 90 dní, potom sa nesplní platnosť dokladu? Spoločnosť predsa nemôže vydať nový zakladateľský dokument. Činnosť tam uvedená aj tak už spoločnosť nemusí vykonávať. A čo viac, pozývajúca osoba nemusí predsa pozvať niekoho kto má obdobnú činnosť. Ako sa táto obdobná činnosť bude posudzovať? (napr. ak nejaká spoločnosť vyrába plechy, pozve si niekoho kto ich spracúva, resp. sprostredkuje ďalší ich predaj a ten nemá obdobný predmet činnosti. Nepozve si niekoho kto plechy tiež vyrába. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	3. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 10 v časti §19, odsek 6, písm. c) 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
V čase, keď sa vybavuje pozvanie nemusí mať pozývajúca osoba žiadne obchodné vzťahy, práve ich chce nadviazať, napr. rokovať o zmluve. 
 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
RUZ 	4. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 10 v časti §19, odsek 7, písm. b) 
Obávame sa, že preukázanie výpisom z účtu právnickej osoby vedeného v banke spolu s výpisom z obchodného registra, zbytočne zvýši byrokraciu a administratívne náklady. Navrhujeme nahradiť potvrdením zostatku na bankovom účte. Takéto potvrdenie je vydávané bankou a jeho získanie je jednoduchšie a menej administratívne náročné. 	O 	A 	 	
RUZ 	5. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 10 v časti §19, odsek 8 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie predstavuje zbytočné zvýšenie administratívnej záťaže. 
 	O 	N 	Ustanovenie požadovanej výšky zostatku na účte je potrebné vzhľadom na to, že pozvaním sa garantuje uhradenie všetkých nákladov spojených s pobytom a vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. 	
RUZ 	6. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 10. V časti §19 odsek 10 
RÚZ navrhuje v uvedenom ustanovení skrátiť lehotu podľa prvej vety z 20 dní na 15. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme nechať lehotu, ktorá je platná v súčasnom zákone – 15 dní. Obávame sa, že predĺženie lehoty iba skomplikuje celý proces, ktorý sa tak môže predĺžiť a dôsledkom môže byť strata platnosti pozvánky. 
 	O 	A 	 	
RUZ 	7. Pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu číslo 15 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu novely zákona nový novelizačný bod 15 v nasledovnom znení: 

„15. V § 23 sa za odsek 5 vkladá nový odsek 6, ktorý znie: 

(6) Prechodný pobyt na účel zamestnania sa nevyžaduje, ak zamestnanec je v pracovnom pomere u slovenského zamestnávateľa za účelom výkonu práce mimo územia Slovenskej republiky.“ 

Odôvodnenie: 
Naša pripomienka vychádza zo situácie keď slovenský zamestnávateľ potrebuje zamestnať osobu, ktorá je príslušníkom tretej krajiny, pričom práca bude takýmto zamestnancom v prospech zamestnávateľa vykonávaná mimo územia Slovenskej republiky. Vo vyššie opisovanej situácii sa jednak (i) neobsadzuje voľné pracovné miesto na slovenskom trhu práce a jednak (ii) takýto zamestnanec v skutočnosti nepotrebuje za účelom zamestnania získať povolenie na prechodný pobyt území Slovenskej republiky, pretože v SR nebude bývať, žiť a ani zvyčajne vykonávať prácu a na územie SR bude vstupovať iba občas na základe víz. 
Vzhľadom na vyššie uvedené sa preto javí zbytočným žiadať o udelenie povolenia na zamestnanie a o udelenie povolenia na prechodný pobyt na území Slovenskej republiky za účelom zamestnania, keďže v skutočnosti bude zamestnanec žiť a vykonávať prácu na území tretej krajiny. 
Zákon s takouto situáciou neráta a daná situácia – výkon práce príslušníkom tretej krajiny pre slovenského zamestnávateľa na území tretej krajiny - nie je preto zaradená pod výnimky, kedy nie je potrebné žiadať o povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania (ust. § 23 Zákona o pobyte cudzincov). 
Navyše máme k dispozícií aj stanovisko cudzineckej polície, ktorá na základe písomného dopytu o stanovisko k vyššie uvedenej situácii výslovne uviedla, že v takejto situácii nie je potrebné žiadať o udelenie povolenia na pobyt za účelom zamestnania. 
 	O 	A 	Keďže účel prechodného pobytu sa vykonáva na území SR, z toho vyplýva, že na situáciu opísanú v pripomienke sa nevyžaduje udelenie prechodného pobytu a výslovné uvedenie takejto možnosti v zákone nepovažujeme za potrebné. 	
RUZ 	8. Pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu číslo 17 
RÚZ navrhuje vložiť do novely zákona nový novelizačný bod číslo 17, ktorý by riešil aplikačný problém podľa §27 odsek 1 zákona. Aplikačná prax nám preukázala, že súčasné nastavenie zákona, keď rodina, t.j. manželka a deti môžu podať žiadosť o pobyt až po udelení pobytu cudzincovi nie je optimálne. Navrhujeme upraviť tento paragraf tak, aby rodinným príslušníkom tretej krajiny bolo umožnené žiadať o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny súčasne s rodinným príslušníkom, ktorý žiada o prechodný pobyt. 
Rodina cudzinca prichádza na územie SR častokrát už spolu s cudzincom za účelom zlúčenia rodiny a žiadosti o pobyt príslušníkov rodiny cudzinca by preto mali byť posudzované naraz, spolu s jeho žiadosťou. A to vzhľadom na samotný účel udelenia pobytu, vzhľadom na spoločný príchod (častokrát cudzinci predajú v domovskej krajine nehnuteľnosť/dom), vzhľadom aj na spoločné plynutie 90 dňovej lehoty pobytu na území SR bez udelenia pobytu, aj s ohľadom na platnosť dokladov, ktoré si musia vybaviť v domovskej krajine (pri príchode dokumenty prinášajú so sebou a často je ich možné vybaviť v domovskej krajine len osobne). Žiadosti by sa posudzovali spolu a ak by pobyt nebol udelený štátnemu príslušníkovi, s ktorým sa rodina zlučuje nebol by samozrejme udelený ani rodine. 
 	O 	A 	Takáto možnosť zo zákona už aj v súčasnosti vyplýva, preto nepovažujeme za potrebné jej osobitnú úpravu. 	
RUZ 	9. Zásadná pripomienka k čl. I., vloženie nového novelizačného bodu 22 
RÚZ navrhuje vložiť do návrhu zákona nový novelizačný bod 22 v znení: 

„22. V §32 ods.2, a ods.13, §34 ods.3, § 38 ods. 5 písm. d), §45 ods.3, §47 ods.3 a ods. 4,, §53 ods.3 a §59 ods. 3 sa číslo „90“ mení na číslo „180“.“ 

Odôvodnenie: 
Od 1.1.2012 je potrebné pri podaní žiadosti doložiť všetky potrebné dokumenty k žiadosti o pobyt (napr. §32, ods.1). T.j . ak ktorýkoľvek dokument nie je správny , úrad neprijme žiadosť, kým nie je kompletná. Pretože napr. lehoty na výpis z registra trestov v niektorých krajinách sú aj 10 týždňov (Kanada, USA), potvrdenia a výpisy musia byť superlegalizované , preložené do slovenčiny, stáva sa, že niektoré dokumenty medzitým stratia platnosť pre stanovenú 90 dňovú platnosť a musia sa dokola obnovovať. Predĺženie platnosti dokumentov z 90 na 180 dní by uľahčilo procedúru a znížilo by náklady . 180 dňovú platnosť dokumentov akceptuje napr. obdobný zákon v Českej republike. 

 	Z 	N 	Ministerstvo vnútra SR sa nestotožňuje so všeobecným predĺžením lehoty platnosti všetkých dokladov; navrhovanú zmenu možno v závislosti od praktických poznatkov vo vzťahu ku konkrétnym dokladom zvážiť pri najbližšej novelizácii. 	
RUZ 	10. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 26 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, alebo iným príslušným orgánom je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na zabezpečenia povolenia na prechodný pobyt Zabezpečenie všetkých potrebných dokladov môže trvať aj niekoľko mesiacov. 

Aplikačná prax v Českej republike, kde pôvodne bola takáto požiadavka v podobnom rozsahu zavedená metodickým pokynom, spôsobila nadmerný nárast žiadostí tak univerzitným inštitúciám, ako aj samotnému Ministerstvu školstva, neúmerne predĺžila celkový proces (v priemer o štyri mesiace) a zvýšila administratívnu záťaž a celkové náklady zamestnávateľov. Na základe týchto skutočností došlo k zmene metodického pokynu a nostrifikácia je vyžadovaná len pre vybrané typy profesií. 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	11. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 30 a 33 
Obávame sa, že navrhované znenie bude znamenať zvýšenie administratívnych nákladov. Potvrdenie účtu vedeného v banke zriadeného na účely podnikania navrhujeme nahradiť potvrdením zostatku na bankovom účte, čim by sa znížila administratívna náročnosť. 	O 	A 	 	
RUZ 	12. Zásadná pripomienka k čl. I., novelizačný bod 31 
RÚZ navrhuje formulovať uvedený novelizačný bod nasledovne: 

„31. Vypúšťajú sa §32 ods.10, §36 ods.1 písm. c), § 38 ods. 8, §45 ods.4, §47 ods.5, §50 ods.1 písm.b), §124“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenia sú podľa nášho názoru zbytočnou byrokratickou a administratívnou záťažou a finančnou záťažou pre cudzincov (vrátane detí a študentov) vo výške min. 250 € 

Stanovujú cudzincovi, ktorému už bol udelený prechodný/trvalý pobyt povinnosť : "odovzdať policajnému útvaru do 30 dní od prevzatia dokladu o pobyte lekársky posudok potvrdzujúci, že netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie" 
Zákon pritom v paragrafoch o rozhodovaní (napr.§33, ods.4 písm. b) stanovuje , že "policajný útvar zamietne žiadosť... ak je dôvodné podozrenie že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu, verejný poriadok alebo verejné zdravie" a obdobne (napr. §36 , ods. 2 písm. b)) umožňuje zrušenie udeleného pobytu z rovnakého dôvodu, teda aj bez lekárskeho posudku. 

§124 pritom splnomocňuje MZ na vydanie zoznamu chorôb a stanovenie postupov . Výnos MZ neobsahuje zoznam chorôb a odkazuje na Prílohu č. 2 Medzinárodných zdravotných predpisov, ktoré boli schválené na 58. zdravotníckom zhromaždení Svetovou zdravotníckou organizáciou dňa 23. mája 2005. ( viď www.uvzsr.sk/docs/info/ruzne/medzinarodne_zdravotne_predpisy_2005.pdf str. 45-48) . Tu v prílohe 2 nie je zoznam chorôb, ale dokument s názvom "ROZHODOVACÍ NÁSTROJ PRE HODNOTENIE A HLÁSENIE UDALOSTÍ, KTORÉ MÔŽU PREDSTAVOVAŤ NÚDZOVÝ STAV VEREJNÉHO ZDRAVIA MEDZINÁRODNÉHO DOSAHU" . Výnos MZSR v určuje aj rozsah lekárskej prehliadky , pričom predpisuje napr. vyšetrenie na syfilis, HIV , TBC , RTG hrudníka, výter z konečníka pod. Cudzinecká polícia akceptuje len posudok zo 4 nemocníc v SR , preto cena za posudok je cca 250 € a každý rok sa zvyšuje. 
 	Z 	N 	Ministerstvo zdravotníctva SR sa nestotožňuje s vypustením predmetných ustanovení. 	
RUZ 	13. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 40 
RÚZ navrhuje formulovať uvedené ustanovenie nasledovne: 

„(8) Ak sa žiadosti o udelenie prechodného pobytu vyhovie, policajný útvar písomné rozhodnutie nevydáva a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zašle písomné oznámenie, že mu bol udelený prechodný pobyt, v ktorom uvedie dátum udelenia prechodného pobytu a dátum skončenia platnosti prechodného pobytu. Policajný útvar zašle písomné alebo elektronické oznámenie o udelení prechodného pobytu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny aj príslušnému zastupiteľskému úradu podľa miesta trvalého pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny.“ 

Odôvodnenie: 
Cieľom pripomienky je zrýchlenie a zefektívnenie celého procesu 
 	O 	ČA 	Doplnená možnosť elektronického oznamovania zastupiteľskému úradu. 	
RUZ 	14. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 43 
Novela ponechala preukázanie finančných prostriedkov na zabezpečenie pobytu u štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí konajú za spoločnosť – bod 41 novely, preto navrhujeme, ak by nebolo možné jeho úplné vypustenie (vieme, že je široký okruh prípadov, ktoré musia byť pokryté), aspoň jeho doplnenie v zmysle, že sa toto ustanovenie nevzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý koná alebo bude konať v mene významného zahraničného investora - akciovej spoločnosti. 
V praxi sa preukázalo toto ustanovenie ako komplikované, je aplikovateľné skôr na spoločnosti, napr. spoločnosti s.r.o., kde je spoločník aj konateľom spoločnosti, a ako spoločník má aj podiel na zisku spoločnosti, ale spôsobuje ťažkosti vo veľkých spoločnostiach, kde je spoločník odlišný od konateľa a konateľ len zastupuje záujmy spoločníka, a konateľ nemá podiel na zisku spoločnosti. Spoločnosť najmä v tomto kritickom období na podnikanie nedosiahne zisk a tak nemôže konateľ splniť túto podmienku zákona a pobyt mu polícia neobnoví? 
 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
RUZ 	15. Pripomienka k čl. I., novelizačný bod číslo 57 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Vypustenie odsekov 13-15 znamená, že Slovensko nebude implementovať dobrovoľné ustanovenie článku 5 sek. 5 Smernice (2009/ 50 ES) o vysoko kvalifikovaných pracovníkoch mimo EÚ, ktoré hovorí, že minimálna mzda pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov je 1.2 násobok priemernej slovenskej mzdy. Tým, že sa toto ustanovenie nebude implementovať, minimálna mzda pre takýchto pracovníkov bude 1.5 násobok priemernej mzdy. Toto pre zamestnávateľov znamená zvýšenie nákladov a zároveň je prekážkou pre rozvoj inštitútu modrej karty. 
 	O 	N 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vzhľadom na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike trvá na vypustení tejto možnosti. 	
RUZ 	16. Pripomienka k čl. I., novelizačná bod číslo 71 
RÚZ navrhuje formulovať v uvedenom ustanovení prvú vetu nasledovne: 

„(3) Ak sa žiadosti o udelenie trvalého pobytu vyhovie, policajný útvar písomné rozhodnutie nevydáva a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zašle písomné alebo elektronické oznámenie…” 

Odôvodnenie: 
Pripomienka sa predkladá s cieľom zrýchlenia a zefektívnenia konania. 

 	O 	ČA 	Doplnená možnosť elektronického oznamovania zastupiteľskému úradu. 	
RUZ 	17. Zásadná pripomienka k čl. I. novelizačný bod 136 – v časti § 111, odsek 1, písm. t) 
Máme za to, že by sa malo doplniť, že toto ustanovenie sa to týka len oznámenia údajov štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený pobyt. Je naozaj potrebné oznámiť do troch pracovných dní polícii každú zmenu údajov zapísaných v obchodnom registri alebo živnostenskom registri, ak je pobyt udelený podľa § 22? Aj zmenu, ktorá sa štátneho príslušníka tretej krajiny nedotýka? Tak by spoločnosť oznamovala, napr. aj doplnenie predmetu podnikania...a mnoho ďalších zbytočných údajov, čo by malo za následok zvýšenie administratívnej záťaže polície. 	Z 	A 	Povinnosť spresnená len na oznámenie, že štátny príslušník tretej krajiny už nekoná v mene obchodnej spoločnosti alebo družstva. 	
RUZ 	18. Zásadná pripomienka k čl. I. novelizačný bod číslo 136 - v časti §111 odsek 1, písmeno v) a novelizačným bodom číslo 137 a 138 
Navrhujeme vypustiť, aby sa tak ponechala možnosť prevzatia dokladu o pobyte aj na základe plnej moci. 	Z 	A 	 	
RUZ 	19. Zásadná pripomienka k čl. I. – vloženie nového novelizačného bodu číslo 161 
RÚZ navrhuje do návrhu novely doplniť nový novelizačný bod v nasledovnom znení: 

„161. V §126 sa vypúšťa odsek 5.“ 

Odôvodnenie: 
Odporúčame vypustiť celý ods. 5, resp. upraviť, tak že ostatnú len čestné vyhlásenia a splnomocnenia. Uvedený odsek ide nad rámec iných zákonov, napr. Občiansky zákonník, Katastrálny zákon ap. tým, že vyžaduje overenie podpisov na nájomných zmluvách, splnomocneniach a dokonca aj na notárskych zápisniciach. Podpisy na notárskych zápisniciach nie je možné osvedčiť, notár pri samotnom úkone overí osobu, ktorá podpíše originál notárskej zápisnice a ktorá ostáva v spise u notára. Notár vydá osvedčený odpis zápisnice, ktorý podpisuje len notár. 
 	Z 	ČA 	Notárske zápisnice z predmetného ustanovenia vypustené; osvedčený podpis vlastníka nehnuteľnosti sa vyžaduje aj u občanov SR, ak ide o prihlásenie sa na trvalý alebo prechodný pobyt podľa zákona č. 253/1998 Z. z. 	
RUZ 	20. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačné body číslo 12 a 13 
RÚZ navrhuje v uvedených ustanoveniach skrátiť lehotu zo 45 dní na 30 dní, prípadne uvedené ustanovenie úplne vypustiť 

Odôvodnenie: 
Zavedením povinnosti u zamestnávateľa, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa §21 ods. 1 písm. a) 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania písomne oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku, sa podľa nášho názoru zbytočne predĺži celý proces zamestnávania cudzincov a pre zamestnávateľa to bude tiež znamenať zvýšenie byrokracie. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	21. Zásadná pripomienka k čl. VI, novelizačný bod číslo 15 
Obmedzenie pridelenia považujeme za neprimerané a v rozpore s legislatívou EÚ. 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	22. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačný bod číslo 19 – v časti §21a, odsek 2, písm. b) 
RÚZ navrhuje uvedený bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na podanie žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu.. Získanie takéhoto dokladu môže trvať až niekoľko mesiacov. Aplikačná prax v Českej republike, kde pôvodne bola takáto požiadavka v podobnom rozsahu zavedená metodickým pokynom, spôsobila nadmerný nárast žiadostí tak univerzitným inštitúciám, ako aj samotnému Ministerstvu školstva, neúmerne predĺžila celkový proces (v priemer o štyri mesiace) a zvýšila administratívnu záťaž a celkové náklady zamestnávateľov. Na základe týchto skutočností došlo k zmene metodického pokynu a nostrifikácia je vyžadovaná len pre vybrané typy profesií. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	23. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačný bod číslo 20 
RÚZ navrhuje uvedený novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie 
V prípade zamestnanie, kde je požadovaná vysoká kvalifikácia bude Úrad práce zisťovať či toto miesto nemôže byť obsadené občanom Slovenskej republiky a to nielen z daného regiónu ale celého územia SR, čo považujeme za nepraktické a ťažko realizovateľné. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	24. Pripomienka k čl. VI, novelizačný bod 21 
Navrhujeme vypustiť druhú vetu tohto bodu: 

Odôvodnenie: 
Posudzovať, či doklad o vyššej kvalifikácii zodpovedá podmienkam uvedeným v pracovnej zmluve alebo v prísľube zamestnávateľa je v praxi pri niektorých pracovných pozíciách ťažko realizovateľné. Navyše sa tým zavádza neistota do právnych vzťahov a možná svojvôľa Ústredia pri posudzovaní týchto žiadostí 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	25. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačný bod číslo 23 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie z návrhu zákona vypustiť 

Odôvodnenie: 
Uvedené ustanovenie je podľa nášho názoru zbytočnou byrokratickou a administratívnou záťažou. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	26. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačný bod 24 – v časti §22 odsek 2, písm. b) 
RÚZ navrhuje vypustiť bod b) 

Odôvodnenie: 
Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na podanie žiadosti o udelenia povolenia na zamestnanie. Získanie takéhoto dokladu môže trvať až niekoľko mesiacov 

 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	27. Zásadná pripomienka k čl. VI, novelizačný bod číslo 24 – v časti §22, odsek 8 
RÚZ navrhuje uvedené ustanovenie vypustiť 

Odôvodnenie: 
Podľa návrhu je potrebné odsúhlasiť s úradom počty, profesie a dobu vyslania zamestnancov pred uzatvorením zmluvy. A čo už s uzatvorenými zmluvami? Ide o podľa nášho názoru neprimerané obmedzenie zmluvnej voľnosti. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
RUZ 	28. Zásadná pripomienka k čl. VI., novelizačný bod číslo 31 
RÚZ navrhuje uvedená novelizačný bod vypustiť 

Odôvodnenie: 
Zavádzanie nových administratívnych povinností pre zamestnávateľov zbytočne zvýši náklady zamestnávateľov. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	§ 2 ods. 1 
Navrhujeme vložiť nové písmeno r), ktoré znie: „r) druhom pobytu je prechodný pobyt, trvalý pobyt alebo tolerovaný pobyt.“ 
Odôvodnenie: Napriek častému výskytu pojmu „druh pobytu“ (napr. v § 32 ods. 3, § 32 ods. 10, § 45 ods. 3 písm. b), § 45 ods. 4, § 48 ods. 5 návrhu zákona) absentuje v zákone o pobyte cudzincov jeho definícia. Preto je nutné explicitne stanoviť význam tohto pojmu, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 2 ods. 1 
Navrhujeme vložiť nové písmeno s) s definíciou pojmu „obeť obchodovania s ľuďmi“ v znení: „s) obeťou obchodovania s ľuďmi každá fyzická osoba, ktorá je predmetom obchodovania s ľuďmi. Obchodovaním s ľuďmi je zlákanie, preprava, transfer, ukrývanie alebo prevzatie osôb, prostredníctvom hrozby alebo použitia násilia alebo iných foriem donucovania, únosu, podvodu, klamstva, zneužitia moci alebo bezbranného postavenia alebo odovzdávania alebo prijímania platieb alebo výhod na dosiahnutie súhlasu osoby majúcej kontrolu nad inou osobou, na účely vykorisťovania.“ 
Odôvodnenie: V zákone je potrebné vymedziť pojmy, ktoré zákonodarca používa a zamedziť tým ich zúženému alebo rozšírenému výkladu a právnej neistote ľudí, ktorých má zákonodarca v úmysle chrániť. Zároveň je znenie navrhovaného textu v súlade s článkom 4 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z.z.). 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné; vyplýva to zo skutkovej podstaty trstného činu podľa § 179 Trestného zákona a z poznámky pod čiarou k odkazu 69. 	
IOM 	§ 2 ods. 3 a k § 2 ods. 5 
Navrhujeme v nadväznosti na toto ustanovenie primerane upraviť práva cudzincov, ktorí sú rodinní príslušníci občanov Slovenskej republiky. 
Odôvodnenie: Upozorňujeme, že podľa zákona o pobyte cudzincov rodinní príslušníci občanov Slovenskej republiky (ďalej aj „SR“) majú v niektorých oblastiach menej práv ako rodinní príslušníci cudzincov, občanov Únie, žijúcich na Slovensku (napríklad v súvislosti s právom na zlúčenie rodiny s príbuzným v nepriamom rade, porovnaj § 43 a § 69 zákona o pobyte cudzincov). Je logické požadovať, aby občania SR a ich rodinní príslušníci mali rovnaké alebo väčšie práva ako cudzinci, občania Únie, žijúci na Slovensku a ich rodinní príslušníci. Preto navrhujeme, aby v nadväznosti na túto úpravu zákona o pobyte cudzincov boli primerane rozšírené práva občanov SR a ich rodinných príslušníkov podľa tohto zákona. 
 	Z 	N 	Okruh rodinných príslušníkov občanov EÚ vyplýva zo smernice 2004/38/ES. 	
IOM 	§ 2 ods. 7 
Navrhujeme za slovo „násilia“ doplniť „ ,osoba, ktorá sa stala obeťou obchodovania s ľuďmi;“. 
Odôvodnenie: Obeť obchodovania s ľuďmi je potrebné zaradiť medzi zraniteľné osoby a poskytnúť jej potrebnú podporu vzhľadom na fakt, že sa stala obeťou trestného činu a už spomínaného mučenia alebo psychického, fyzického alebo sexuálneho násilia. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 8 ods. 1 
Navrhujeme nahradiť text odseku znením: „Hraničnú kontrolu je oprávnený vykonať príslušník Policajného zboru (ďalej len „policajt“), ktorý riadne absolvoval tréning v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky, prípadne príslušník Policajného zboru za prítomnosti kvalifikovaného príslušníka Policajného zboru, ktorý riadne absolvoval tréning v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky.“ 
Odôvodnenie: Slovenská republika sa v Dohovore Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) zaviazala, že poskytne príslušníkom Policajným zboru osoby, ktoré sú vyškolené a kvalifikované na predchádzanie a boj proti obchodovaniu s ľuďmi, na identifikovanie obetí a pomoc obetiam. V súlade s týmto záväzkom je preto nevyhnutné zabezpečiť, aby bol pri hraničnej kontrole vždy prítomný aspoň jeden policajt, ktorý bol riadne vyškolený v rámci Programu podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Slovenskej republiky realizovaným Ministerstvom vnútra Slovenskej republiky. Takto vyškolený policajt by mal byť schopný efektívne rozpoznať obeť obchodovania s ľuďmi a poskytnúť jej potrebnú pomoc. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné; jednotlivé školenia príslušníkov PZ vyplývajú z interných predpisov. 	
IOM 	§ 12 ods. 3 
Navrhujeme na konci vety odstrániť bodku a doplniť text v znení: „alebo u ktorého je dôvodné podozrenie, že sa stal obeťou obchodovania s ľuďmi.“ 
Odôvodnenie: V zmysle Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z.z.) je Slovenská republika povinná zabezpečiť, aby osoba, o ktorej sa možno domnievať, že bola obeťou obchodovania s ľuďmi, nebola vyhostená z územia Slovenskej republiky, pokiaľ príslušné orgány neukončia identifikačný postup obete trestného činu a poskytnú tejto osobe pomoc. 
 	Z 	N 	§ 12 neupravuje vyhostenie, ale odopretie vstupu. 	
IOM 	bodu 10 (§ 19 ods. 8) 
Navrhujeme na konci pripojiť túto vetu: „Výška preukazovaných finančných prostriedkov na každý deň pobytu pozývanej osoby uvedených v osobitnom predpise podľa § 6 ods. 3 zohľadňuje zabezpečené ubytovanie zo strany pozývajúcej osoby odčítaním sumy za ubytovanie vo výške podľa osobitného predpisu podľa § 6 ods. 3.“ 
Odôvodnenie: Osobitným predpisom podľa § 6 ods. 3, na ktorý odkazuje § 19 ods. 8 je Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 562/2006 ktorým sa ustanoveuje kódex Spoločenstva o pravidlách upravujúcich pohyb osôb cez hranice (ďalej aj „Kódex schengenských hraníc“). Podľa článku 34 Kódexu schengenských hraníc členské štáty oznámia Komisii referenčné sumy potrebné na prekročenie svojich vonkajších hraníc, ktoré každoročne stanovujú vnútroštátne orgány. Podľa Informácií členských štátov (2009/C 37/05) sa finančné prostriedky potrebné na pokrytie pobytu občanov tretích krajín na území Slovenskej republiky stanovujú na 56 EUR na osobu na deň pobytu, pričom čiastka 30 EUR slúži na ubytovanie. Uvedený dokument ďalej uvádza: „Ak sú výdavky na pobyt občana tretej krajiny na území Slovenskej republiky čiastočne pokryté, táto skutočnosť sa zohľadní.“ Preto by v prípade zabezpečenia ubytovania zo strany pozývajúcej osoby mala byť táto skutočnosť zohľadnená pri preukazovaní schopnosti pozývajúcej osoby uhradiť všetky náklady spojené s pobytom pozývanej osoby na území SR, t.j. z celkovej požadovanej sumy 56 EUR by mala byť odčítaná čiastka 30 EUR za ubytovanie. Nie je teda dôvodné požadovať od pozývajúcej osoby preukázanie finančných prostriedkov na ubytovanie, keď ubytovanie pre pozývanú osobu sama zabezpečí (napr. vo vlastnej nehnuteľnosti v prípade rodinných príslušníkov a známych). 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
IOM 	§ 32 ods. 1 
Navrhujeme za prvú vetu odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Keďže úradné tlačivo žiadosti je jedným zo základných dokumentov predkladaných príslušným úradom v súvislosti s pobytom cudzincov na území SR, malo by byť dostupné v bilingválnej forme (slovenský jazyk/cudzí jazyk) v najmenej piatich uvedených jazykových mutáciách, za súčasného zachovania povinnosti vyplniť úradné tlačivo v slovenskom jazyku. Odporúčame preto komplexne spresniť úpravu formy úradných tlačív žiadostí týkajúcich sa pobytu cudzincov na území SR predkladaných zastupiteľskému úradu alebo policajnému útvaru s ohľadom na ich jazykové vyhotovenie, ako je uvedené vyššie. Požiadavka vychádza z medzinárodných zvyklostí, ako aj zo skutočnosti, že ovládanie slovenského jazyka nie je nevyhnutnou podmienkou pre udelenie pobytu na území SR. Vychádza sa tak v ústrety žiadateľom, ktorí neovládajú slovenský jazyk, znižuje sa riziko neporozumenia textu úradného tlačiva, ako aj právna neistota zo strany žiadateľov. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	bodu 26 [§ 32 ods. 5 nové písm. b)] 
Navrhujeme nasledovné znenie písmena b): „doklad o vzdelaní alebo kvalifikácii štátneho príslušníka tretej krajiny, ak ide o výkon zamestnania, ktoré je neregulovaným povolaním alebo doklad o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie vydaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky, ak ide o výkon zamestnania, ktoré je regulovaným povolaním a pracovnou zmluvou alebo písomným prísľubom zamestnávateľa na prijatie štátneho príslušníka tretej krajiny do zamestnania, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 23 ods. 1,“ 
Odôvodnenie: Podľa platnej legislatívy nie je v súčasnosti Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky schopné doklad o uznaní vzdelania v prípade neregulovaných povolaní vydať. Zavedenie novej povinnosti pre cudzincov, ktorí sú zamestnaní alebo majú prísľub zamestnávateľa na prijatie do zamestnania v prípade, že vykonávajú/budú vykonávať neregulované povolanie považujeme za neúčelné, nehospodárne a neefektívne. Povinnosť predložiť cudzineckej polícii doklad o vzdelaní overený Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky aj v prípade neregulovaných povolaní si odporuje so zámerom smernice Rady 2011/98/EÚ o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie (ktorá ma za cieľ zjednodušiť postup) a so zámerom Migračnej politiky Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020. Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020 bola prijatá uznesením vlády SR č. 574 dňa 31. augusta 2011 a zaväzujeme sa v nej založiť ekonomickú migráciu na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Zároveň máme za to, že ak sa zamestnávateľ rozhodne prijať cudzinca do zamestnania (na základe jeho schopností, životopisu a/alebo pohovoru), vyplýva z toho, že jeho vzdelanie považuje za vyhovujúce pre obsadzovanú pracovnú pozíciu. Z tohto dôvodu by bolo neúčelné a neefektívne zaťažovať Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky overovaním dokladov, ktoré zamestnávateľ nepotrebuje a ani si nežiada a pri povolaniach, ktoré štát nereguluje. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	§ 34 ods. 2 
Navrhujeme za prvú vetu § 34 ods. 2 vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	bodu 41 [§ 34 ods. 3 písm. b)]:  
Navrhujeme vypustiť text „ods. 1 písm. a)“ a ponechať pôvodné znenie ustanovenia. 
Odôvodnenie: Pri obnovovaní prechodného pobytu na účel podnikania v prípade konateľa obchodnej spoločnosti alebo družstva považujeme za postačujúce preukazovať zisk po zdanení obchodnej spoločnosti alebo družstva podľa § 34 ods. 6, najmä vzhľadom na požadovanú výšku týchto finančných prostriedkov (t.j. 11 674,80 EUR). Napriek tomu, že ide o príjem z podnikania, ktorý podlieha zdaneniu a odvodovej povinnosti, slúži aj na výplatu pravidelnej alebo nepravidelnej odmeny za výkon funkcie konateľa a od výšky zisku po zdanení sa odvýja aj výplata podielu na zisku, t.j. dividend. Obe uvedené formy príjmu konateľa slúžia primárne na zabezpečenie jeho osobných životných potrieb na území SR, čo považujeme za postačujúce a nie je preto dôvodné žiadať aj preukazovanie finančného zabezpečenia pobytu. Pridružená povinnosť preukazovať aj finančné zabezpečenie pobytu pri obnovovaní prechodného pobytu na účel podnikania by predstavovala neúmernú záťaž pre obchodné spoločnosti a družstvá, ktoré nastavenou výškou požadovaného zisku v nemalej miere prispievajú k rastu hospodárstva SR. 
 	Z 	N 	Konateľ nemá bez ďalšieho sám o sebe priamo príjem zo zisku spoločnosti, v mene ktorej koná, preto považujeme za potrebné, aby preukazoval aj finančné zabezpečenie svojho pobytu. 	
IOM 	bodu 43 (§ 34 ods. 6) 
Navrhujeme na konci pripojiť túto vetu: „Počet konateľov alebo výška podielu na zisku obchodnej spoločnosti alebo družstva konateľa nemá vplyv na výšku preukazovaného príjmu z podnikania podľa prvej vety.“ 
Odôvodnenie: Diferencovanie požadovanej výšky zisku obchodnej spoločnosti/družstva po zdanení v závislosti od počtu spoločníkov pri obnovení prechodného pobytu na účel podnikania predstavuje neprimeraný negatívny dopad na občanov SR, ktorí sú konateľmi alebo spoločníkmi dotknutej obchodnej spoločnosti/družstva, v ktorých je zároveň konateľom aj cudzí štátny príslušník. Občania SR by za žiadnych okolností nemali byť znevýhodňovaní v prípade spoločného podnikania s cudzincami a niesť negatívne dôsledky v podobe zákonom striktne regulovanej výšky zisku obchodnej spoločnosti/družstva, v mene ktorých konajú, alebo v ktorých majú účasť. Jedným z negatívnych dôsledkov znevýhodňovania obchodných spoločností/družstiev s cudzím prvkom je ochromenie medzinárodných podnikateľských aktivít a vytváranie diskriminujúcich rozdielov medzi slovenskými štátnymi príslušníkmi a cudzincami. Vymenované skutočnosti odôvodňujú nevyhunutnosť doplnenia uvedenej vety. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 38 ods. 4 
Navrhujeme na koniec odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 40 ods. 4 
Navrhujeme na koniec odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 45 ods. 1 
Navrhujeme na koniec odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 46 ods. 2 
Navrhujeme v písm. d) odstrániť slovo „alebo“, v písm. e) nahradiť bodku textom „, alebo“ a doplniť nové písm. f) v znení: „obeti obchodovania s ľuďmi.“ 
Odôvodnenie: V špecifických prípadoch by malo mať Ministerstvo vnútra SR možnosť udeliť obeti obchodovania s ľuďmi trvalý pobyt na neobmedzený čas aj bez splnenia podmienok ustanovených zákonom o pobyte cudzincov. Ministerstvo vnútra SR by posudzovalo, či je udelenie trvalého pobytu v súlade s Dohovorom Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z.z.), rovnako aj okolnosti konkrétneho prípadu. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 47 ods. 1 
Navrhujeme na koniec odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 50 ods. 1 písm. d) 
Navrhujeme za text: „manželia nevedú spoločný rodinný život“ vložiť text: „v priebehu piatich rokov od udelenia trvalého pobytu na päť rokov“. 
Odôvodnenie: Chýba špecifikácia časového rámca, počas ktorého prichádza do úvahy zrušenie trvalého pobytu. V záujme právnej istoty je potrebné konkretizovať, v rámci akého časového obdobia je možné aplikovať sankciu zrušenia trvalého pobytu v prípade, že manželia nevedú spoločný rodinný život, obdobne ako je tomu pri rozvode manželstva. Navrhovaná úprava je ďalej nutná z dôvodu, aby sa zamedzilo nekorektnej interpretácii, ktorá by umožňovala zrušenie trvalého pobytu kedykoľvek bez časového obmedzenia, t.j. aj po uplynutí piatich rokov od udelenia trvalého pobytu na päť rokov. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
IOM 	§ 53 ods. 1 
Navrhujeme na koniec odseku vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 58 ods. 2 písm. c) 
Navrhujeme vypustiť text „, ak má najmenej 18 rokov“ a písmeno c) pred bodkočiarkou bude znieť: „ktorý je obeťou obchodovania s ľuďmi;“. 
Odôvodnenie: Podľa článku 14 ods. 2 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť aj ochranu detských obetí obchodovania s ľuďmi. Povolenie na pobyt pre detské obete obchodovania s ľuďmi je navyše potrebné zabezpečiť v súlade s najlepším záujmom dieťaťa a podľa potreby musí byť povolenie na pobyt za tých istých podmienok aj obnoviteľné. Zároveň je v súlade so záväzkami Slovenskej republiky podľa článku 14 ods. 1 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z), poskytnúť obetiam obchodovania s ľuďmi maximálnu možnú ochranu a pomoc. Jednou z foriem pomoci a ochrany je vydanie obnoviteľného povolenia na pobyt. Z tohto dôvodu je žiaduce, aby osobe identifikovanej ako obeť obchodovania s ľuďmi bol udelený tolerovaný pobyt bez potreby splnenia ďalších podmienok a bez časovo náročnej procedúry podávania a schvaľovania žiadosti. 
 	Z 	N 	Ide o transpozíciu smernice 2004/81/ES. 	
IOM 	§ 59 ods. 1 
Navrhujeme za druhú vetu vložiť vetu: „Úradné tlačivo žiadosti je dostupné v slovenskom, anglickom, francúzskom, ruskom, čínskom a arabskom jazyku.“ 
Odôvodnenie: Pozri pripomienku k § 32 ods. 1. 
 	Z 	N 	Zákonný rámec dvojjazyčných tlačív v § 126 ods. 6 považujeme za dostatočný; počet jazykov závisí od množstva finančných prostriedkov. 	
IOM 	§ 59 ods. 6 
Navrhujeme nahradiť text odseku znením: „Policajný útvar udelí tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 2 písm. c) najmenej na 180 dní, a to aj opakovane, na základe žiadosti štátneho príslušníka tretej krajiny. Tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 2 písm. c) policajný útvar udelí štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý je identifikovaný ako obeť obchodovania s ľuďmi a ktorý je zaradený v Programe podpory a ochrany obetí obchodovania s ľuďmi Ministerstva vnútra Slovenskej republiky, ak je to potrebné z dôvodu jeho osobnej situácie alebo z dôvodu potreby udelenia pobytu na účely jeho spolupráce s orgánmi činnými v trestnom konaní; policajný útvar však neudelí tolerovaný pobyt, ak sa preukáže, že žiadateľ neprerušil alebo obnovil z vlastnej vôle kontakty s osobami podozrivými zo spáchania trestného činu súvisiaceho s obchodovaním s ľuďmi.“ 
Odôvodnenie: V znení článku 14 Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi z roku 2005 (oznámenie č. 487/2008 Z. z) je Slovenská republika povinná zabezpečiť obeti obchodovania s ľuďmi povolenie na pobyt, ak sa policajný útvar domnieva, že pobyt osoby je potrebný z dôvodu jej osobnej situácie alebo na účely jej spolupráce s orgánmi činnými v trestnom konaní. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	§ 59 ods. 14 
Navrhujeme nahradiť slovo „nemá“ slovom „má“ odkladný účinok. 
Odôvodnenie: Vylúčenie odkladného účinku odvolania voči rozhodnutiu správneho orgánu by malo byť iba výnimočným prostriedkom a uplatňovať by sa malo iba v prípade, ak by oprávnenému nehrozila takýmto postupom väčšia ujma v porovnaní so samotným správnym orgánom chráneným záujmom spoločnosti. V tomto prípade máme za to, že táto podmienka splnená nie je a cudziemu štátnemu príslušníkovi by hrozila nenapraviteľná ujma. Ani v prípade, že uspeje v odvolacom konaní, by sa totiž na územie SR nemohol vrátiť. Zároveň nie je riešená situácia, kedy by odvolací orgán prvostupňové rozhodnutie zrušil, ale cudzincovi by v zmysle navrhovaného ustanovenia § 60 písm. e) zákona o pobyte cudzincov tolerovaný pobyt zanikol, keďže vycestoval z územia SR. 
 	Z 	ČA 	Odkladný účinok nepriznaný iba proti rozhodnutiu o tolerovanom pobyte podľa § 58 ods. 1 písm. b). 	
IOM 	bodu 92 (§ 59 ods. 14) 
Navrhujeme slovo: „najviac“ nahradiť slovom: „najmenej“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu súčasnej právnej úpravy, ktorá zakotvuje 30-dňovú lehotu na vycestovanie v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie a predĺženie tolerovaného pobytu, považujeme za vhodné ponechať lehotu na opustenie územia SR najmenej v tomto trvaní. Ďalej je nutné zdôrazniť, že lehoty na vycetovanie vzťahujúce sa na tolerovaný pobyt sa dotýkajú napríklad aj obetí obchodovania s ľuďmi, maloletých osôb nájdených na území SR a osôb zdržiavajúcich sa na území SR z rodinných dôvodov, ktorých postavenie na území SR je obzvlášť zraniteľné a odôvodňuje potrebu zakotvenia lehoty na vycestovanie minimálne v uvedenom rozsahu. Uvedenú úpravu odôvodňuje aj potreba právnej istoty cudzincov a potreba zamedzenia zneužívania hornej hranice lehoty v neprospech tejto kategórie cudzincov, ktorých postavenie na území Slovenskej republiky je veľmi zraniteľné a komplikované. Stanovenie lehoty na vycestovanie najmenej na 30 dní poskytne tejto znevýhodnenej kategórii cudzincov dostatok času na zabezpečenie formalít v súvislosti s bezpečným návratom do domovskej krajiny, či vybavením náhradných cestovných dokladov. 
 	Z 	ČA 	Lehota 30 dní ponechaná, zmenil sa len začiatok plynutia tejto lehoty z právoplatnosti rozhodnutia na vykonateľnosť. 	
IOM 	§ 61 ods. 2 
Navrhujeme nahradiť slovo „nemá“ slovom „má“ odkladný účinok. 
Odôvodnenie: Vylúčenie odkladného účinku odvolania voči rozhodnutiu správneho orgánu by malo byť iba výnimočným prostriedkom a uplatňovať by sa malo iba v prípade, ak by oprávnenému nehrozila takýmto postupom väčšia ujma v porovnaní so samotným správnym orgánom chráneným záujmom spoločnosti. V tomto prípade máme za to, že táto podmienka splnená nie je a cudziemu štátnemu príslušníkovi by hrozila nenapraviteľná ujma. Ani v prípade, že uspeje v odvolacom konaní, by sa totiž na územie SR nemohol vrátiť. Zároveň nie je riešená situácia, kedy by odvolací orgán prvostupňové rozhodnutie zrušil, ale cudzincovi by v zmysle navrhovaného ustanovenia § 60 písm. e) zákona o pobyte cudzincov tolerovaný pobyt zanikol, keďže vycestoval z územia SR. 
 	Z 	ČA 	Odkladný účinok nepriznaný iba proti rozhodnutiu o tolerovanom pobyte podľa § 58 ods. 1 písm. b). 	
IOM 	bodu 94 (§ 61 ods. 2) 
Navrhujeme slovo: „najviac“ nahradiť slovom: „najmenej“. 
Odôvodnenie: Z dôvodu súčasnej právnej úpravy, ktorá zakotvuje 30-dňovú lehotu na vycestovanie v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie a predĺženie tolerovaného pobytu, považujeme za vhodné ponechať lehotu na opustenie územia SR najmenej v tomto trvaní. Ďalej je nutné zdôrazniť, že lehoty na vycetovanie vzťahujúce sa na tolerovaný pobyt sa dotýkajú napríklad aj obetí obchodovania s ľuďmi, maloletých osôb nájdených na území SR a osôb zdržiavajúcich sa na území SR z rodinných dôvodov, ktorých postavenie na území SR je obzvlášť zraniteľné a odôvodňuje potrebu zakotvenia lehoty na vycestovanie minimálne v uvedenom rozsahu. Uvedenú úpravu odôvodňuje aj potreba právnej istoty cudzincov a potreba zamedzenia zneužívania hornej hranice lehoty v neprospech tejto kategórie cudzincov, ktorých postavenie na území Slovenskej republiky je veľmi zraniteľné a komplikované. Stanovenie lehoty na vycestovanie najmenej na 30 dní poskytne tejto znevýhodnenej kategórii cudzincov dostatok času na zabezpečenie formalít v súvislosti s bezpečným návratom do domovskej krajiny, či vybavením náhradných cestovných dokladov. 
 	Z 	ČA 	Lehota 30 dní ponechaná, zmenil sa len začiatok plynutia tejto lehoty z právoplatnosti rozhodnutia na vykonateľnosť. 	
IOM 	bodu 104 (§ 73 ods. 13) 
Navrhujeme na konci pripojiť túto vetu: „Štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol udelený prechodný pobyt alebo trvalý pobyt podľa § 43, požiada o vydanie nového dokladu o pobyte najneskôr 30 dní pred skončením platnosti dokladu o pobyte.“ 
Odôvodnenie: Navrhované znenie zákona upravuje len niektoré aspekty vydávania dokladu o pobyte, napr. vydanie dokladu o pobyte pri prvom udelení pobytu, vydanie nového dokladu o pobyte pri zmene obsiahnutých údajov, vydanie nového dokladu o pobyte pri obnovení prechodného pobytu, vydanie nového dokladu o pobyte pri skončení jeho platnosti v prípade trvalého pobytu na neobmedzený čas a dlhodobého pobytu. Absentuje však úprava spôsobu vydávania a žiadania o dokladov o pobyte v prípade skončenia ich platnosti u cudzincov s udeleným prechodným pobytom a trvalým pobytom na päť rokov. To znamená že cudzinec, ktorému končí platnosť dokladu o pobyte, ale ktorý má však stále platný prechodný pobyt alebo trvalý pobyt na päť rokov, nemá v zákone zakotvený časový údaj, v rámci ktorého môže požiadať policajný útvar o vydanie nového dokladu o pobyte. Preto je v záujme právnej istoty vhodné doplniť povinnosť žiadať o nový doklad o pobyte v prípade skončenia jeho platnosti aj u štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý je držiteľom prechodného pobytu alebo trvalého pobytu na päť rokov, ako je uvedené vyššie. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
IOM 	bodu 116 (§ 82 ods. 8) 
Navrhujeme znenie nového odseku 8 zmeniť nasledovne: „Policajný útvar vydá rozhodnutie o administratívnom vyhostení podľa odseku 1 písm. h) bez uloženia zákazu vstupu, ak sa štátny príslušník tretej krajiny dobrovoľne dostaví do organizácie zabezpečujúcej asistované dobrovoľné návraty a požiada o návrat do domovského štátu v rámci programu asistovaného dobrovoľného návratu, ak sa dobrovoľne dostaví na policajný útvar a požiada o dobrovoľný návrat alebo ak sa na policajnom útvare preukáže potvrdením o registrácii do programu asistovaných dobrovoľných návratov vydaným organizáciou zabezpečujúcou asistované dobrovoľné návraty. V týchto prípadoch policajný útvar nepristúpi k výsluchu cudzinca v procese konania vo veci administratívneho vyhostenia.“ 
Odôvodnenie: Vzhľadom na charakter a účel asistovaných dobrovoľných návratov je nutné ponechať možnosť záujemcov žiadať o dobrovoľný návrat primárne v organizácii zabezpečujúcej asistované dobrovoľné návraty. V súčasnosti je jediným vykonávateľom programu asistovaných dobrovoľných návratov (ďalej aj „AVR“) v SR IOM Medzinárodná organizácia pre migráciu (ďalej aj „IOM“), ktorá má dlhoročnú prax a tradíciu v oblasti vykonávania asistovaných dobrovoľných návratov a s tým nevyhnutne spojenú vybudovanú dôveru cudzincov, záujemcov o dobrovoľný návrat. Za účelom zachovania efektivity a flexibility programu AVR je zároveň vhodné zakotviť aj možnosť cudzincov prejaviť záujem o dobrovoľný návrat na policajnom útvare, s vylúčením negatívnych dôsledkov v podobe podstúpenia výsluchu a uloženia zákazu vstupu. Výsluch je špecifická metóda objasňovania zisťovaných skutočností, počas ktorej dochádza k odovzdávaniu citlivých a osobných údajov vypočúvanej osoby. Výsluchom nevyhnutne dochádza k strate anonymity žiadateľov o AVR a nie je možné vylúčiť, že by im v nadväznosti na tento procesný úkon nehrozilo zaistenie. V dôsledku vyššie uvedeného hrozí strata kreditu a dôveryhodnosti programu AVR medzi cieľovou skupinou. Preto je vhodné vylúčiť možnosť realizácie výsluchu v prípadoch, keď sa štátny príslušník tretej krajiny dobrovoľne dostaví do organizácie zabezpečujúcej asistované dobrovoľné návraty a požiada o návrat do domovského štátu v rámci programu asistovaného dobrovoľného návratu, ak sa dobrovoľne dostaví na policajný útvar a požiada o dobrovoľný návrat alebo ak sa na policajnom útvare preukáže potvrdením o registrácii do programu asistovaných dobrovoľných návratov vydaným organizáciou zabezpečujúcou asistované dobrovoľné návraty. 
 	Z 	N 	Pôvodne navrhovanú formuláciu považujeme za vhodnejšiu. 	
IOM 	bodu 119 (§ 83 ods. 1) 
Navrhujeme doplnenú vetu zmeniť nasledovne: „Policajný útvar určí lehotu na vycestovanie 90 dní od vykonateľnosti rozhodnutia podľa § 82 ods.8; túto lehotu je možné v odôvodnených prípadoch spojených s realizáciou asistovaného dobrovoľného návratu opakovane predĺžiť na základe žiadosti organizácie zabezpečujúcej asistovaný dobrovoľný návrat.“ 
Odôvodnenie: Za účelom zabezpečenia všetkých organizačných a logistických formalít v súvislosti s realizáciou asistovaného dobrovoľného návratu je nutné disponovať dostatočným časovým priestorom, ktorý sa zo skúseností IOM, ako jediného vykonávateľa programu AVR v SR, odporúča stanoviť najmenej na obdobie 90 dní. Rovnako je pre prípad potreby vhodné zakotviť možnosť opakovaného predĺženia lehoty na vycestovanie, ktoré by bolo podmienené žiadosťou organizácie zabezpečujúcej asistovaný dobrovoľný návrat. Základnou podmienkou úspešnej realizácie asistovaného dobrovoľného návratu je platný cestovný doklad žiadateľa o návrat. Vzhľadom na skutočnosť, že záujemcovia o zaradenie do programu AVR často nie sú držiteľmi platného cestovného dokladu, po registrácii do programu je nevyhnutné zabezpečiť vystavenie náhradného cestovného dokladu v spolupráci so zastupiteľskými úradmi. Z praxe IOM vyplýva, že lehota na vystavenie náhradného cestovného dokladu môže byť až v rozsahu 1 – 6 mesiacov, čo odôvodňuje stanovenie lehoty na vycestovanie najmenej na obdobie 90 dní, s možnosťou opakovaného predĺženia. Nastavenie fixnej hranice lehoty na vycestovanie zvyšuje právnu istotu žiadateľov o návrat a znižuje nadmernú administratívnu záťaž pre Úrad hraničnej a cudzineckej polície Prezídia Policajného zboru (ďalej aj „ÚHCP“), ako aj organizáciu zabezpečujúcu asistované dobrovoľné návraty. 
 	Z 	ČA 	Doplnená možnosť opakovaného predĺženia lehoty. 	
IOM 	bodu 123 [§ 84 ods. 1 písm. e)] 
Navrhujeme vypustiť slovo „mimovládna“. 
Odôvodnenie: IOM Medzinárodná organizácia pre migráciu ako jediný vykonávateľ programu AVR v SR je medzinárodnou organizáciou. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	bodu 136 [(§ 111 ods. 1 písm. v)] 
Navrhujeme vypustiť písmeno v). 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že prevzatie dokladu o pobyte je len jednoduchým administratívnym úkonom, štátnym príslušníkom tretích krajín by mala byť poskytnutá možnosť prevzatia vydaného dokladu o pobyte prostredníctvom splnomocnenej osoby, keďže už boli podriadení všetkým potrebným kontrolám, lustráciám a odoberaniu biometrických identifikátorov, čo zdôrazňuje neopodstatnenosť povinnosti prevzatia už udeleného dokladu o pobyte osobne. V neprospech cudzincov ďalej svedčí fakt, že v prípade podávania žiadostí o pobyt na území SR vo väčšine prípadov je nevyhnutné opustiť územie SR pred samotným udelením pobytu a stanovenie povinnosti osobne prevziať doklad o pobyte by neprimerane predĺžil lehotu na opätovné pricestovanie cudzinca na územie SR. Zakotvenie povinnosti osobného prevzatia dokladu o pobyte tiež zvýši administratívnu záťaž pre zastupiteľské úrady SR z dôvodu zvýšenej potreby vydávania národných víz. 	Z 	A 	 	
IOM 	bodu 137 [(§ 112 ods. 1 písm. o)] 
Navrhujeme vypustiť písmeno o). 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že prevzatie dokladu o pobyte je len jednoduchým administratívnym úkonom, štátnym príslušníkom tretích krajín by mala byť poskytnutá možnosť prevzatia vydaného dokladu o pobyte prostredníctvom splnomocnenej osoby, keďže už boli podriadení všetkým potrebným kontrolám, lustráciám a odoberaniu biometrických identifikátorov, čo zdôrazňuje neopodstatnenosť povinnosti prevzatia už udeleného dokladu o pobyte osobne. V neprospech cudzincov ďalej svedčí fakt, že v prípade podávania žiadostí o pobyt na území SR vo väčšine prípadov je nevyhnutné opustiť územie SR pred samotným udelením pobytu a stanovenie povinnosti osobne prevziať doklad o pobyte by neprimerane predĺžil lehotu na opätovné pricestovanie cudzinca na územie SR. Zakotvenie povinnosti osobného prevzatia dokladu o pobyte tiež zvýši administratívnu záťaž pre zastupiteľské úrady SR z dôvodu zvýšenej potreby vydávania národných víz. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	bodu 138 [(§ 112 ods. 2 písm. p)] 
Navrhujeme vypustiť písmeno p). 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že prevzatie dokladu o pobyte je len jednoduchým administratívnym úkonom, štátnym príslušníkom tretích krajín by mala byť poskytnutá možnosť prevzatia vydaného dokladu o pobyte prostredníctvom splnomocnenej osoby, keďže už boli podriadení všetkým potrebným kontrolám, lustráciám a odoberaniu biometrických identifikátorov, čo zdôrazňuje neopodstatnenosť povinnosti prevzatia už udeleného dokladu o pobyte osobne. V neprospech cudzincov ďalej svedčí fakt, že v prípade podávania žiadostí o pobyt na území SR vo väčšine prípadov je nevyhnutné opustiť územie SR pred samotným udelením pobytu a stanovenie povinnosti osobne prevziať doklad o pobyte by neprimerane predĺžil lehotu na opätovné pricestovanie cudzinca na územie SR. Zakotvenie povinnosti osobného prevzatia dokladu o pobyte tiež zvýši administratívnu záťaž pre zastupiteľské úrady SR z dôvodu zvýšenej potreby vydávania národných víz. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	bodu 140 (§ 115 ods. 10) 
Navrhujeme vypustiť nový odsek 10. 
Odôvodnenie: IOM Medzinárodná organizácia pre migráciu ako jediný vykonávateľ programu AVR v SR v zmysle garantovaných výsad a imunít nemá informačnú povinnosť voči štátnym orgánom. Konkrétne postupy pri realizácii programu AVR môžu byť bilaterálne dohodnuté dodatkom k zmluve o asistovaných dobrovoľných návratoch medzi Ministerstvom vnútra SR a IOM. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 116 
Navrhujeme doplniť nový odsek 10 v znení: „Policajný útvar môže upustiť od uloženia pokuty v prípade osoby, ktorá bola identifikovaná ako obeť obchodovania s ľuďmi a za jej zapojenie do nezákonnej činnosti v miere, v ktorej k tomu bola prinútená.“ 
Odôvodnenie: Policajný útvar pri prejednávaní priestupkov musí mať možnosť zohľadniť konkrétnu situáciu osoby identifikovanej ako obeť obchodovania s ľuďmi a v prípade potreby upustiť od jej potrestania, prípadne jej neuložiť pokutu za účasť na nezákonnej činnosti, do ktorej bola nútená. Možnosť upustiť od potrestania je v súlade s článkom 26 doplňujúcej správy k Dohovoru Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi a so samotným Dohovorom Rady Európy o boji proti obchodovaniu s ľuďmi. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
IOM 	bodu 10 (§ 19 ods. 7) 
Navrhujeme za text „náklady spojené s“ vložiť text „pobytom a“. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na skutočnosť, že podľa § 19 ods. 5 písm. c) pozývajúca osoba popri schopnosti uhradiť všetky náklady spojené s vycestovaním preukazuje aj schopnosť uhradiť všetky náklady spojené s pobytom pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny, mal by v tomto zmysle byť doplnený aj § 19 ods. 7. Rovnako je potrebné zohľadniť skutočnosť, že v § 19 ods. 8 je odkaz na § 19 ods. 7 v spojitosti s výškou „finančných prostriedkov na každý deň pobytu“, ktoré jednoznačne slúžia práve na úhradu nákladov spojených s pobytom štátneho príslušníka tretej krajiny na území Slovenskej republiky, avšak § 19 ods. 7 obsahuje len zmienku o nákladoch spojených s vycestovaním. 
 	Z 	A 	 	
IOM 	§ 32 ods. 6 písm. a) 
Navrhujeme za text „(ďalej len“banka“)“ vložiť text „alebo potvrdením o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky“. 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	§ 32 ods. 6 písm. b) 
Navrhujeme slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a za text „vedeného v banke“ vložiť text „alebo potvrdením o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky“. 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	§ 32 ods. 6 písm. c) 
Navrhujeme za text „vedeného v banke“ vložiť text „alebo potvrdením o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky“. 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	§ 32 ods. 6 písm. d) 
Navrhujeme za text „vedeného v banke“ vložiť text „alebo potvrdením o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky“. 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	bodu 33 (§ 32 ods. 16) 
Navrhujeme na konci pripojiť túto vetu: „Štátny príslušník tretej krajiny priloží k žiadosti potvrdenie o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky, ak má tento účet založený menej ako jeden mesiac.“ 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky banke skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	bodu 34 (§ 33 ods. 3) 
Navrhujeme na konci odseku bodku nahradiť čiarkou a doplniť text: „ak bola žiadosť podaná na zastupiteľskom úrade.“ 
Odôvodnenie: Stanovisko zastupiteľského úradu podľa § 31 ods. 2 sa poskytuje policajnému útvaru len v prípade, keď je žiadosť o prechodný pobyt podaná na zastupiteľskom úrade v zahraničí, preto je v záujme právnej istoty potrebné v tomto zmysle doplniť aj § 33 ods. 3. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
IOM 	bodu 46 (§ 34 ods. 10) 
Navrhujeme štylisticky preformulovať druhú časť vety aby bolo jednoznačné, od koho si policajný útvar žiada potvrdenia podľa odseku 4. 
Odôvodnenie: Vzhľadom na navrhovanú formuláciu nového odseku 10 nie je zrejmé, či si policajný útvar vyžiada potvrdenia podľa odseku 4 po vlastnej línii priamo od príslušného finančného úradu, príslušnej pobočky Sociálnej poisťovne a od zdravotných poisťovní, alebo či si policajný útvar potvrdenia podľa odseku 4 vyžiada od štátneho príslušníka tretej krajiny. 
 	O 	ČA 	V § 34 ods. 10 je uvedené, že tieto potvrdenia si policajný útvar vyžiada priamo od jednotlivých inštitúcií. 	
IOM 	bodu 67 (§ 45 ods. 10) 
Navrhujeme na konci pripojiť túto vetu: „Štátny príslušník tretej krajiny priloží k žiadosti potvrdenie o zostatku na účte vedeného v banke alebo pobočke zahraničnej banky, ak má tento účet založený menej ako jeden mesiac.“ 
Odôvodnenie: Podľa zistených informácií vo všeobecnosti nie je možné vystaviť výpis z osobného účtu v banke/pobočke zahraničnej banky skôr, ako po uplynutí jedného mesiaca od založenia účtu. Keďže táto skutočnosť môže štátnym príslušníkom tretích krajín v praxi zapríčiňovať nemožnosť preukázať finančné zabezpečnenie svojho pobytu aj napriek faktu, že sú vlastníkmi osobného účtu vedeného v banke/pobočke zahraničnej banky na území Slovenskej republiky, mala by im byť poskytnutá alternatíva preukazovania finančného zabezpečenia pobytu prostredníctvom potvrdenia o zostatku na účte v prípadoch, keď majú bankový účet založený kratšie ako jeden mesiac. 
 	O 	ČA 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
IOM 	bodu 68 [§ 47 ods. 3 písm. a)] 
Navrhujeme vložený text: „spôsobom podľa § 45 ods. 6 a“ nahradiť textom: „spôsobom podľa § 45 ods. 6“. 
Odôvodnenie: Ide o odstránenie štylistickej chyby, keďže spojka „a“ tu neplní žiadny význam. 
 	O 	N 	Spojkou sa spája spôsob a výška preukazovania finančného zabezpečnia pobytu. 	
IOM 	§ 59 ods. 14 
Navrhujeme zmeniť slová: „§ 58 ods. 1 písm. a) a c)“ na slová: „§ 58 ods. 1 písm. a) a b)“. 
Odôvodnenie: Ide o legislatívno-technickú úpravu z dôvodu vypustenia písmena b) odseku 1 § 58 a zmeny označenia doterajšieho písmena c) na písmeno b). 
 	O 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
IOM 	bodu 104 (§ 73 ods. 10) 
Navrhujeme v poslednej vete slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a za slovo: „§ 46“ vložiť text: „alebo § 52, ak nejde o štátneho príslušníka podľa ods.6, ods. 7 alebo ods.8“. 
Odôvodnenie: Oprávnenie pracovať podľa poslednej vety § 73 ods. 10 sa popri trvalom pobyte podľa § 43 alebo § 46 automaticky vzťahuje aj na trvalý pobyt podľa § 52, t.j. na dlhodobý pobyt. Preto by poznámka „oprávnenie pracovať“ mala byť uvedená aj v doklade o pobyte v prípade dlhodobého pobytu, teda mala by v tomto zmysle byť doplnená posledná veta navrhovaného znenia § 73 ods. 10. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 160 (§ 126 ods. 4) 
Navrhujeme špecifikovať, aký zastupiteľský úrad má povinnosť vyznačiť zhodu prekladu s originálom osvedčovacou doložkou. 
Odôvodnenie: V záujme právnej istoty je vhodné explicitne stanoviť, o zastupiteľský úrad akej krajiny ide. 
 	O 	ČA 	Podľa legislatívnej skratky v § 16 ods. 2 vyplýva, že ide o zastupiteľský úrad SR. 	
IOM 	bodu 10 až 30 (§ 21 až § 23) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
V nadväznosti na ustanovenia o novom inštitúte „potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta“ navrhujeme podrobne legislatívne vymedziť a explicitne vymenovať profesie alebo pracovné pozície, na ktoré sa budú vzťahovať ustanovenia o povolení na zamestnanie podľa § 22 zákona o službách zamestnanosti a na ktoré sa budú vzťahovať ustanovenia o potvrdení o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta podľa § 21b zákona o službách zamestnanosti. 
Odôvodnenie: Podľa návrhu zákona, ako bol predložený na pripomienkové konanie, nie je jasné, na základe akého kľúča bude rozlíšené, ktorý cudzinec bude musieť požiadať o povolenie na zamestnanie a ktorému bude postačovať potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Bez jasného vymedzenia môže dôjsť k zneužívaniu ustanovení zákona v neprospech cudzincov, prípadne k úplnému nevyužívaniu inštitútu potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Úlohou zákonodarcu je zamedziť právnej neistote, čiže spresniť vágne a nejasné časti zákona. Navyše ide o nedôsledné implementovanie smernice Rady 2011/98/EÚ o jednotnom postupe vybavovania žiadostí o jednotné povolenie na pobyt a zamestnanie, ktoré môže viesť k zlyhaniu jej uplatnenia v praxi. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 12 (§ 21 ods. 3) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 22 ods. 6, je povinný 15 dní pred podaním žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie písomne oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 
Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť úradu práce voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie neúmerne predĺži, až znemožní, zamestnanie štátneho príslušníka tretej krajiny. Podľa doterajšej právnej úpravy nemá zamestnávateľ vôbec povinnosť nahlasovať voľné pracovné miesto, preto lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú. Navyše má úrad práce k dispozícií ďalších 30 dní pri rozhodovaní o žiadosti o vydanie povolenia na zamestnanie, počas ktorých taktiež skúma situáciu na trhu práce. Pripomíname tiež uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že ekonomická migrácia v najbližších rokoch musí byť založená na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Riadenie ekonomickej migrácie musí rázne odpovedať na výzvy globálnej súťaže o talenty, najmä ich aktívnym vyhľadávaním a vytváraním podmienok pre ich príchod na Slovensko, aby pokryli pretrvávajúci dopyt po nedostatkových profesiách na národnom trhu práce. Z tohto dôvodu by malo byť v záujme Slovenskej republiky príjimať cudzincov na slovenský trh práce čo najflexibilnejšie a s ohľadom na pozície dlhodobo neobsadzované občanmi Slovenskej republiky. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 13 (§ 21 ods. 4) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti  
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 21 ods. 1 písm. a), je povinný 15 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania písomne oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 
Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť úradu práce voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania neúmerne skomplikuje zamestnanie akéhokoľvek štátneho príslušníka tretej krajiny. Lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú, nakoľko v zmysle smernice Rady 2011/98/EÚ má implementovanie jednotných povolení do slovenskej legislatívy zaviesť zjednodušenie postupov ich vydávania a nie ich neúmerné predĺženie. Pripomíname tiež uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že ekonomická migrácia v najbližších rokoch musí byť založená na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Riadenie ekonomickej migrácie musí rázne odpovedať na výzvy globálnej súťaže o talenty, najmä ich aktívnym vyhľadávaním a vytváraním podmienok pre ich príchod na Slovensko, aby pokryli pretrvávajúci dopyt po nedostatkových profesiách na národnom trhu práce. Z tohto dôvodu by malo byť v záujme Slovenskej republiky príjimať cudzincov na slovenský trh práce čo najflexibilnejšie a s ohľadom na pozície dlhodobo neobsadzované občanmi Slovenskej republiky. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 13 (§ 21 ods. 5) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti  
Navrhujeme upraviť znenie odseku nasledovne: “Zamestnávateľ, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa § 21 ods. 1 písm. b), je povinný 15 dní pred podaním žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu, písomne oznámiť ústrediu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku.“ 
Odôvodnenie: Navrhovaná povinnosť zamestnávateľa oznámiť úradu práce voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku 45 dní pred podaním žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu neúmerne predĺži dobu zamestnania vysokokvalifikovaného štátneho príslušníka tretej krajiny. Podľa doterajšej právnej úpravy nemá zamestnávateľ vôbec povinnosť nahlasovať voľné pracovné miesto, preto lehotu 15 dní na preskúmanie trhu práce považujeme za dostatočnú. Navyše má ústredie práce k dispozícií ďalšiu lehotu na preskúmanie situácie na trhu práce a obsadenie pracovného miesta uchádzačom z radov evidovaných uchádzačov o zamestnanie počas rozhodovania o žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu. Zároveň neúmerné komplikovanie zamestnávania štátnych príslušníkov tretích krajín na účely vysokokvalifikovaného zamestnania nie je v súlade so zmyslom smernice Rady 2009/50/ES. Navyše pripomíname uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že budeme prijímať politiky na aktívnu podporu prijímania ekonomických migrantov a zamestnávanie migrantov z tretích krajín v súlade s potrebami národného hospodárstva a trhu práce, s dôrazom na prijímanie a zamestnávanie vysokokvalifikovaných zamestnancov, vedeckých pracovníkov a podľa potreby ďalších kvalifikovaných migrantov. V tomto procese je kľúčové vytváranie atraktívneho prostredia pre cudzincov, ktorí sú potrební pre rozvoj hospodárstva SR, a to aj v súlade s koncepčným dokumentom Minerva 2.0 – Slovensko do prvej ligy. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 23 [§ 21b ods. 2 písm. b)] zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme nasledovné znenie písmena b): „doklad o vzdelaní alebo kvalifikácii štátneho príslušníka tretej krajiny; ak ide o výkon zamestnania, ktoré je regulovaným povolaním alebo ak si to vyžiada zamestnávateľ, súčasťou žiadosti je doklad o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie vydaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky,“. 
Odôvodnenie: Podľa platnej legislatívy nie je v súčasnosti Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky schopné doklad o uznaní vzdelania v prípade neregulovaných povolaní vydať. Implementovaná smernica Rady 2011/98/EÚ má navyše do slovenskej legislatívy zaviesť zjednodušenie postupov vydávania jednotných povolení na pobyt a zamestnanie. Z tohto dôvodu sa domnievame, že zavedenie povinnosti predložiť cudzineckej polícií doklad o vzdelaní overený Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky aj v prípade neregulovaných povolaní si so zámerom smernice odporuje. Zároveň máme za to, že ak sa zamestnávateľ rozhodne prijať cudzinca do zamestnania (na základe jeho schopností, životopisu a/alebo pohovoru), vyplýva z toho, že jeho vzdelanie považuje za vyhovujúce pre obsadzovanú pracovnú pozíciu. Z tohto dôvodu by bolo neúčelné a neefektívne zaťažovať Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky overovaním dokladov, ktoré zamestnávateľ nepotrebuje a ani si nežiada a pri povolaniach, ktoré štát nereguluje. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 24 [§ 22 ods. 2 písm. b)] zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme nasledovné znenie písmena b): „doklad o vzdelaní alebo kvalifikácii štátneho príslušníka tretej krajiny; ak ide o výkon zamestnania, ktoré je regulovaným povolaním alebo ak si to vyžiada zamestnávateľ, súčasťou žiadosti je doklad o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie vydaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky,“. 
Odôvodnenie: Podľa platnej legislatívy nie je v súčasnosti Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky schopné doklad o uznaní vzdelania v prípade neregulovaných povolaní vydať. Zavedenie novej povinnosti pre cudzincov, ktorí sú zamestnaní alebo majú prísľub zamestnávateľa na prijatie do zamestnania v prípade, že vykonávajú/ budú vykonávať neregulované povolanie považujeme za neúčelné, nehospodárne a neefektívne. Povinnosť predložiť cudzineckej polícií doklad o vzdelaní overený Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky aj v prípade neregulovaných povolaní si odporuje so zámerom Migračnej politiky Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020. Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020 bola prijatá uznesením vlády SR č. 574 dňa 31. augusta 2011 a zaväzujeme sa v nej založiť ekonomická migrácia v najbližších rokoch na aktívnom a flexibilnom riadení prijímania cudzincov, ktorí sa rozhodli prísť na územie Slovenskej republiky. Zároveň máme za to, že ak sa zamestnávateľ rozhodne prijať cudzinca do zamestnania (na základe jeho schopností, životopisu a/alebo pohovoru), vyplýva z toho, že jeho vzdelanie považuje za vyhovujúce pre obsadzovanú pracovnú pozíciu. Z tohto dôvodu by bolo neúčelné a neefektívne zaťažovať Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky overovaním dokladov, ktoré zamestnávateľ nepotrebuje a ani si nežiada a pri povolaniach, ktoré štát nereguluje. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 27 (§ 23 ods. 4) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme nasledovné znenie § 23 ods. 4: „Povolenie na zamestnanie môže úrad s prihliadnutím na situáciu na trhu práce na žiadosť štátneho príslušníka tretej krajiny predĺžiť, a to i opakovane, najviac na obdobie dvoch rokov. Pri predĺžení povolenia na zamestnanie sa primerane použije § 22.“ 
Odôvodnenie: Navrhovaným znením zákona by sa bezprecedentne obmedzila možnosť vstupu a zotrvania na trhu práce pre štátnych príslušníkov tretích krajín dlhodobo žijúcich a pracujúcich na území Slovenskej republiky. Sme presvedčení, že úrad práce má pri predlžovaní povolenia na zamestnanie dostatok možností posúdiť, či nie je možné toto pracovné miesto obsadiť osobou vedenou v evidencii uchádzačov o zamestnanie a povolenie na zamestnanie štátnemu príslušníkovi tretej krajiny nepredĺžiť. Z tohto dôvodu nie je nutné obmedziť udeľovanie povolení na zamestnanie priamo v zákone, nakoľko kompetencie úradu práce regulovať počty štátnych príslušníkov tretích krajín na slovenskom trhu práce sú široké a aj reálne využívané v praxi. Navyše pripomíname uznesením vlády SR č. 574 z 31. augusta 2011 schválený dokument Migračná politika Slovenskej republiky s výhľadom do roku 2020, ktorá deklaruje, že SR bude prijímať politiky na aktívnu podporu prijímania ekonomických migrantov a zamestnávanie migrantov z tretích krajín v súlade s potrebami národného hospodárstva a trhu práce. Navrhované opatrenie je v priamom rozpore s citovaným ustanovením, nakoľko chce rigidne zabrániť zamestnávaniu cudzincov bez ohľadu na potreby trhu práce, národného hospodárstva a špecifík konkrétneho prípadu. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 20 (§ 21a ods. 3) zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme ponechať pôvodný text zákona v znení: „Potvrdenie o možnosti obsadenia pracovného miesta môže ústredie vydať štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ak voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie príslušného úradu; príslušným úradom je úrad, v ktorého územnom obvode má štátny príslušník tretej krajiny vykonávať zamestnanie.“ 
Odôvodnenie: Predložené znenie zákona navrhuje skúmať situáciu na trhu práce na celom území Slovenskej republiky bez ohľadu na miesto výkonu vysokokvalifikovanej práce. Máme za to, že pôvodné znenie zákona dostatočne chráni trh práce a dáva vhodným kandidátom spomedzi štátnych občanov Slovenskej republiky alebo občanov členských štátov EÚ vedených v evidencii uchádzačov o zamestnanie príležitosť toto miesto obsadiť. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 23 [§ 21b ods. 2 písm. a)] zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme doplniť na začiatok textu písm. a) slová „pracovná zmluva alebo“. 
Odôvodnenie: Navrhovaná zmena uvedie zákon o službách zamestnanosti do súladu s § 32 ods. 5 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
IOM 	bodu 23 [§ 21b ods. 2 písm. d)] zákona č. 5/2004 Z. z. o službách zamestnanosti 
Navrhujeme doplniť na koniec znenia písm. d) slová „ ,ak bola žiadosť podaná na zastupiteľskom úrade Slovenskej republiky v zahraničí.“ 
Odôvodnenie: Z navrhovaného znenia zákona nevyplýva, že kópiu stanoviska diplomatickej misie alebo konzulárneho úradu nie je potrebné priložiť v prípade, ak si štátny príslušník tretej krajiny podal žiadosť o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania na oddelení cudzineckej polície. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Verejnosť 	§32 ods.10, §34 ods.10, §36 ods.1 písm.c, § 38 ods. 8, §45 ods.4, §47 ods.5,§50 ods.1 písm.b, §124 
Navrhujem zrušiť všetky hore uvedené časti Zákona 404/2011 Z.z. 

Dôvod : Uvedené časti zákona stanovujú štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorému už bol udelený prechodný/trvalý pobyt povinnosť : 

"odovzdať policajnému útvaru do 30 dní od prevzatia dokladu o pobyte lekársky posudok potvrdzujúci, že netrpí chorobou, 
ktorá ohrozuje verejné zdravie" 

Zákon pritom pritom v paragrafoch o rozhodovaní (napr.§33 , ods 4 písm b) stanovuje , že "policajný útvar zamietne žiadosť... ak je dôvodné podo zrenie že štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte ohrozí bezpečnosť štátu,verejný poriadok alebo verejné zdravie" . Zákon pritom nikde nešpecifikuje pojmy "bezpečnosť štátu", "verejný poriadok" ani "verejné zdravie" 

Zákon 404/2011 v § 124 s názvom "Verejné zdravie": 

(1) Lekársky posudok, že štátny príslušník tretej krajiny netrpí chorobou, ktorá ohrozuje verejné zdravie, vydáva lekár so špecializáciou v špecializačnom odbore infektológia. 
(2) Podrobnosti o vydávaní lekárskeho posudku podľa odseku 1 a zoznam chorôb ohrozujúcich verejné zdravie ustanoví všeobecne záväzný právny predpis, ktorý vydá Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky." 

nijako nedefinuje "verejné zdravie" , ale dáva inštrukciu o vydávaní posudkov a splnomocňuje MZ SR k stanoveniu podrobností o vydávaní posudku a zmocňuje ho k vydaniu zoznamu chorôb ohrozujúcich verejné zdravie. 

MZSR vo svojom výnose č. S11181/2011-OL z 12. decembra 2011 (viď http://www.epredpisy.sk/images/stories/pdf/novely/2011/509n.pdf) podľa § 124 ods. 2 zákona č. 404 /2011 Z. z. ustanovuje o.i. 
"Zoznam chorôb, ktoré ohrozujú verejné zdravie, ustanovuje príloha č. 2 Medzinárodných zdravotných predpisov." 
T.j. neuvádza zoznam chorôb , ale odvoláva sa na Prílohu č. 2 Medzinárodných zdravotných predpisov, ktoré boli schválené na 58. zdravotníckom zhromaždení Svetovou zdravotníckou organizáciou dňa 23. mája 2005. ( viď www.uvzsr.sk/docs/info/ruzne/medzinarodne_zdravotne_predpisy_2005.pdf str. 45-48) . 

Tu v prílohe 2 nie je zoznam chorôb, ale dokument s názvom 
"ROZHODOVACÍ NÁSTROJ PRE HODNOTENIE A HLÁSENIE UDALOSTÍ, KTORÉ MÔŽU PREDSTAVOVAŤ NÚDZOVÝ STAV VEREJNÉHO ZDRAVIA MEDZINÁRODNÉHO DOSAHU", kde je uvádzaný postup pri hlásení zo strany štátov na WHO pri výskyte výskytu chorôb ako hemoragické horúčky, Ebola, SARS, pľúcny mor apod. 

Výnos MZSR však určuje aj rozsah lekárskej prehliadky , pričom predpisuje napr. vyšetrenie na syfilis, HIV , TBC , RTG hrudníka, výter z konečníka pod. 

V praxi to znamená, že napr. štátny príslušník tretej krajiny (ďalej "ŠPTK"), ktorý sa ožení s občiankou SR pricestuje do SR(s vízami na dobu 90 dní) , požiada o trvalý pobyt na 5 rokov. Policajný útvar jeho žiadosť schváli v priebehu 60 dní a vydá mu povolenie k pobytu. ŠPTK navštívi jednu zo 4 nemocníc v SR (od iných infektológov polícia potvrdenia neakceptuje), kde za 200-300 € mu urobia prehliadku a vydajú potvrdenie s textom " menovaný bol vyšetrený podľa výnosu MZ SR z 12.11.2011, ktorým sa na základe § 124 Zákona 404/2011 ustanovujú podrobnosti o vydaní lekárskeho posudku tom, že príslušník tretej krajiny netrpí chorobou ohrozujúcou verejné zdravie" a uvedú , že HIV, TBC , Syfilis -- negatívne. Žiadna z týchto chorôb sa neuvádza v "Prílohe 2". Ak by však ŠPTK mal TBC, policajný útvar mu zruší trvalý pobyt (po cca 120 dňoch pobytu v SR) a manželia nemôžu žiť na Slovensku. 

Podľa zákona 404/2011 občania SR, všetci občania EU, všetci cudzinci prichádzajúci do SR na vízový styk do 90 dní s tou istou diagnózou (TBC) verejné zdravie neohrozujú, môžu žiť medzi nami,a však ŠPTK z TBC musí byť vyhostený!!! A musí zaplatiť 200-300€ , aby zistil že ho vyhostia. Štúdiom zákona , ani predpisov MZSR nie je možné zistiť aké sú "choroby ohrozujúce verejné zdravie" 

Ustanovenia , ktoré navrhujem zrušiť nijako nepomáhajú chrániť verejné zdravie , ani neslúžia občanom SR. Obťažujú cudzincov , ktorí k nám prichádzajú za manželom, študovať či pracovať, zaťažujú ich pomerne vysokou sumou, zaťažujú zbytočne naše zdravotníctvo. Zdravotný stav by vôbec nemal diskriminovať cudzincov pri rozhodovaní (tak ako ani napr. rasa , pohlavie apod.) o udelení pobytu. takéto požiadavky nemajú ani iné európske krajiny (napr. ČR), ani krajiny s mnohonásobne rozsiahlejšou migráciou ako napr. USA, Kanada. 

 	Z 	N 	Ministerstvo zdravotníctva SR sa nestotožňuje s vypustením predmetných ustanovení. 	
Verejnosť 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) návrhu novely zákona č. 404/2011 
Vypustiť slová „povolenie na pobyt“ a nahradiť slovami: „udelenia pobytu“. 

Odôvodnenie: 
Terminológia zákona upustila od používania pojmu „povolenie na pobyt“. Je potrebné vypustiť tento pojem aj z definície v tomto ustanovení.  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) návrhu novely zákona č. 404/2011 
Navrhujeme doplniť, že obdobím nepretržitého pobytu sa rozumie aj pobyt podľa § 34 ods.15, § 40 ods.8, § 47 ods.7, § 48 ods.5, § 53 ods. 7 zákona o pobyte cudzincov. 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Verejnosť 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) návrhu novely zákona č. 404/2011 
Zásadná pripomienka: 

Vypustiť alebo spresniť zavedenie obdobia výkonu väzby do obdobia, ktoré sa nezapočítava do obdobia nepretržitého pobytu  	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 2 zákona návrhu novely zákona č. 404/2011 
Zásadná pripomienka: 

Vypustiť § 2 odsek 1 písmeno o). 

Nesúhlasíme so zmenou a zavedením novej definície tolerovaného pobytu a faktickou zmenou tolerovaného pobytu na „nepobyt“, resp. „strpenie“ a to nasledovne: 
1. Takáto definícia tolerovaného pobytu je nesystémovo umiestnená v úvodných ustanoveniach zákona o pobyte cudzincov, zatiaľ čo prechodný, ani trvalý pobyt sa v nich nedefinuje. 
2. Pri tolerovanom pobyte ide systém rôznorodých dôvodov/účelov, pre ktoré je tolerovaný pobyt udeľovaný. Napr. aj osoby presídlencov (udelená dočasná ochrana) sa chápu ako cudzinci s udeleným tolerovaným pobytom. Tolerovaný pobyt je špecifický typ pobytu, ktorý slúži na krátkodobejšie riešenie a pre rôzne životné situácie vrátane takých, kedy štát zabezpečuje formu ochrany cudzincovi pred prenasledovaním alebo predchádza ohrozeniu jeho základných ľudských práv (vrátane obetí obchodovania s ľuďmi, maloletých bez sprievodu a osôb, u ktorých existuje prekážka administratívneho vyhostenia). V praxi sa potvrdilo, že hoci zanedbateľným počtom cudzincov, avšak je udeľovaný aj opakovane po dobu niekoľkých rokov a považujeme za neprimerane prísne a nerozumné, aby štát ešte znižoval už tak nízku životnú a právnu úroveň týchto osôb a bral im do budúcna možnosť integrácie prostredníctvom trvalého pobytu nehovoriac o možnosti požiadať o štátne občianstvo. Migrácia je pozitívnym javom a predstavuje prínos prijímajúcej krajine, čo platí aj v prípade cudzincov s udeleným trvalým pobytom. 
3. Podľa navrhovanej definície tolerovaný pobyt neoprávňuje na návrat na územie Slovenskej republiky. Takáto úprava je v rozpore s čl. 11 Smernice EU/2001/55 o dočasnej ochrane, ktorý vyžaduje, aby členské štáty prijali späť na svoje územie osobu požívajúcu dočasnú ochranu. 
4. Naša právna úprava delí cudzincov na široké spektrum kategórií s rozdielnym právnym postavením, čo je samotné v rozpore s viacerými strategickými dokumentmi EÚ, ktoré volajú po zbližovaní právneho postavenia štátnych príslušníkov tretích krajín s občanmi EU a nie po vytváraní „subkategórii“ a „druhotriednych“ cudzincov. Považujeme uvedenú zmenu za neodôvodnenú a neprimeranú. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K § 2 odsek 1 písmeno p) zákona č. 404/2011 
Navrhujeme zmeniť definíciu účelového manželstva v § 2 odsek 1 písmeno p) tak, aby toto konanie bolo vymedzené súčasne aspoň dvoma znakmi v zmysle smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov a to nasledovne: „účelovým manželstvom manželstvo uzavreté s cieľom získať pobyt bez záujmu zdieľať spoločnú domácnosť.“ 

Odôvodnenie: 
Účelovým manželstvom sa podľa nášho názoru rozumie manželstvo uzavreté s cieľom získať pobyt a zároveň manželstvo, ktoré nesmeruje k spoločnému životu v jednej domácnosti. Aby sme mohli považovať manželstvo za účelové a aby táto skutočnosť mohla byť relevantne preukázaná, podľa nás musí napĺňať oba tieto znaky. Je potrebné prihliadať aj na skutočnosť, či manželia žijú v spoločnej domácnosti, alebo či majú spoločné deti, nakoľko subjektívne dôvody ako je „vekový rozdiel“ alebo „krátka známosť“ nemajú byť osamotenými a relevantnými kritériami dokazujúcimi, že manželstvo bolo uzavreté účelovo a umožňujú veľkú mieru voľnej úvahy správneho orgánu. Ako uvádzajú právni teoretici, napr. pozri Králičková, Z.: Právní aspekty spekulativních sňatků s cizinci alebo Knapp, V. Teorie práva. 1.vydání. Praha: C. H. Beck: Prokazování skutečnosti, že cizinec uzavřel manželství pouze s cílem získat povolení k pobytu, bude v praxi zřejmě velmi složité. Snad pouze v případě, kdy manželé nikdy nezaloží společnou domácnost, bude možné se domnívat, že šlo o fingovaný sňatek. 

Tento názor sa opiera o oznámenie Európskej Komisie (KOM(2009) 313 v konečnom znení) o usmernení na lepšiu transpozíciu a uplatňovanie smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov. Podľa Oznámenia: Manželstvo nemožno považovať za účelové len z toho dôvodu, že prináša výhodu v podobe možnosti prisťahovalectva. Znamená to, že definícia účelového manželstva je v rozpore s cieľom smernice a je potrebné jej prepracovanie. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Verejnosť 	K bodu 3. - § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 
Doplniť § 43 ods.1 zákona o pobyte cudzincov o kategórie rodinných príslušníkov občana Slovenskej republiky rovnakým spôsobom ako je to v §2 ods.1 písm. h) 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na toto riešenie navrhujeme doplniť § 43 ods.1 zákona o pobyte cudzincov o kategórie rodinných príslušníkov občana Slovenskej republiky rovnakým spôsobom ako je to v § 2 ods.1 písm. h). Súčasná právna úprava spôsobuje stav, keď občania Slovenskej republiky sú pri uplatňovaní svojho práva na rodinný a súkromný život na území SR znevýhodnení v porovnaní s ostatnými občanmi EÚ. Podľa súčasnej úpravy môže občan SR viesť rodinný život na území SR s rodinným príslušníkom (nad rámec definície rodinných príslušníkov podľa § 43 ods.1), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny, iba za predpokladu, že ide o návrat na pobyt alebo pripojenie na pobyt späť na územie SR. Úprava je diskriminačná k štátnym občanom SR a deformačne pôsobí na rodinné vzťahy, keď umožňuje pre týchto rodinných príslušníkov občana SR pobyt na území SR jedine po tom, čo už mali spoločný pobyt v inom členskom štáte. 	O 	N 	Okruh rodinných príslušníkov občana EÚ vyplýva zo smernice 2004/38/ES. 	
Verejnosť 	K bodu 10: V § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 404/2011 
Navrhujeme vypustiť časť vety za bodkočiarkou: „ ktorý má udelený tolerovaný pobyt na území Slovenskej republiky alebo”, a upraviť znenie vety na: „to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe osobitného predpisu,2)”. 

Odôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by cudzinci s tolerovaným pobytom nemali mať zákonnú možnosť podať žiadosť o overenie pozvania pre cudzinca v zahraničí. V prípade, ak ich žiadosť o overenie pozvania nesplní zákonné podmienky, policajný útvar pozvanie neoverí. Osobitne je táto možnosť nevyhnutná v prípade osoby, ktorá má v SR udelený tolerovaný pobyt ako obeť obchodovania s ľuďmi. V opačnom prípade existuje riziko, že sa zamedzí zlúčeniu maloletých detí s osobou, ktorá má udelený tolerovaný pobyt ako obeť obchodovania s ľuďmi, ak sa deti nachádzajú v krajine pôvodu, alebo v inej krajine, a slúžia ako nástroj na ďalšie vydieranie a zastrašovanie obete obchodníkmi s ľuďmi. 	O 	ČA 	Ponechaný iba tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1. 	
Verejnosť 	K bodu 10: § 19 ods. 6 písm. b) zákona č. 404/2011 
Vypustiť v § 19 ods. 6 písm. b) slová „spolu s dokladom, ktorým preukáže vykonávanie obdobnej činnosti pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny“ 

Odôvodnenie: 
Ide o všeobecné ustanovenie, pričom nie je dôvod obmedzovať možnosť pozvania podnikateľa zaoberajúceho sa inou činnosťou. Došlo by k obmedzeniu práva na rozšírenie oblasti podnikania slovenských podnikateľských subjektov. 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K bodu 10: § 19 ods. 6 písm. c) zákona č. 404/2011 
Vypustiť celé znenie § 19 ods. 6 písm. c) 

Odôvodnenie: 
Žiadne obchodné vzťahy doposiaľ nemuseli byť a teda nie je čo preukazovať. Slovo „najmä“ nerieši skutočnosť, že preukázanie tohto ustanovenia bude policajným orgánom vyžadované obligatórne (skúsenosť z praxe). Okrem toho slovo „najmä“ navodzuje prostredie korupcie – u koho sa vyžadovať budú a u koho nie? Zákon by mal byť jednoznačný s minimom možností na nejednotný postup. 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
Verejnosť 	K bodu 10: § 19 ods. 7 písm. b) zákona č. 404/2011 
Navrhujeme vypustiť v § 19 ods. 7 písm. b) slová „spolu s výpisom z obchodného registra“. 

Odôvodnenie: 
Obchodný register predkladá pozývajúca osoba obligatórne ako doklad podľa § 19 ods. 6 písm. b) 	O 	A 	 	
Verejnosť 	Čl. I k bodu 2 
2. bod navrhujeme vypustiť 

Nemožno súhlasiť so zavádzanou definíciou tolerovaného pobytu. Pri tolerovanom pobyte ide systém rôznorodých účelov, pre ktoré sa tolerovaný pobyt udeľuje. Zákon teda nanovo definuje tolerovaný pobyt len ako „strpenie“ osoby na území Slovenska, avšak aj vo vzťahu k osobám, ku ktorým na inom mieste deklaruje záujem na ich zotrvaní, napr. maloletí cudzinci bez sprievodu. Títo sú umiestnení v detských domovoch (resp. v detských domovoch pre maloletých bez sprievodu), nastupujú do systému školského vzdelávania, zaraďujú sa do bežného školského života a integrujú sa medzi ostatné deti. Aj takýmto osobám sa uvedenou definíciu zabráni vycestovať (hoci aj v rámci plnenia si školských povinností), resp. vrátiť sa späť na územie Slovenskej republiky. Paradoxne, ide k tomu o osoby, ktoré podľa § 46 zákona o pobyte cudzincov, môžu po dosiahnutí dospelosti v prípade, ak tri roky študovali na území SR, požiadať o trvalý pobyt. 
Súčasne poukazujeme na rozpor takého chápania tolerovaného pobytu (napr. vo vzťahu k odídencom, ako osobám požívajúcim dočasnú ochranu) s čl. 11 Smernice EU/2001/55 o dočasnej ochrane, ktorý vyžaduje, aby členské štáty prijali späť na svoje územie osobu požívajúcu dočasnú ochranu. 
 	O 	A 	 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 10 
V 10. bode, § 19 ods. 13 znie: „Na rozhodovanie o overení pozvania sa vzťahuje všeobecný predpis o správnom konaní. 37)“ 

Vylúčenie rozhodovania o overení pozvania spod režimu správneho poriadku sa v aplikačnej praxi ukazuje ako nesprávne. Cudzinci pozývajúci osoby na územie Slovenskej republiky napriek splneniu všetkých formálnych podmienok pomerne často obdržia negatívne rozhodnutie policajného orgánu. Dôvody, prečo k overeniu pozvania nedošlo, sa však nikdy nedozvedia, nie je im umožnené podať opravný prostriedok, či domáhať sa zdôvodnenia. Bez overeného pozvania zastupiteľský úrad nemôže udeliť schengenské víza. Overovanie pozvania takýmto spôsobom je v priamom rozpore so základnými zásadami predvídateľnosti práva a efektivity. Tieto osoby po tom, čo sa dozvedia, že im pozvanie nebolo overené, opakovane žiadajú o overenie pozvania, možno aj s vadami, pre ktoré im nebolo overené už predchádzajúce pozvanie, nakoľko dôvody odmietnutia nepoznajú. Podľa nášho názoru by sa mali pri vydávaní takto dôležitého dokumentu aplikovať všetky pravidlá riadneho správneho konania, vrátane práva na odôvodnenie a odvolanie sa. 
 	O 	N 	Pozvanie je iba fakultatívny podporný doklad k žiadosti o udelenie schengenského víza. 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 20 
Navrhujeme vypustiť 20. bod. 

Vyňatie týchto dvoch skupín migrantov z možnosti upraviť si pobyt na území SR iným spôsobom považujeme za neodôvodnené, nehumánne a v rozpore so záujmom Slovenskej republiky. 
Nesúhlasíme s argumentom uvedeným v dôvodovej správe, ktorý sa týka žiadateľov o azyl – v prípade ak žiadateľ o azyl podá zároveň žiadosť o udelenie pobytu, ide o dve rôzne konania a dva rôzne nároky, o ktorých rozhodujú dva rôzne orgány – Migračný úrad MV SR a Úrad hraničnej a cudzineckej polície PZ. V prípade konania o azyle ide o humanitnú ochranu, v prípade konania o pobyte ide o udelenie pobytu, nemôže teda ísť „o rozhodovanie o priznaní rovnakého práva“, tento argument nie je správny. 
Preto navrhujeme ponechať pôvodné znenie zákona, ktoré umožňuje prístup k prechodnému pobytu aj tejto skupine osôb. 
 	O 	ČA 	Vypustený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 písm. a). 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 52 
Navrhujeme vypustiť 52. bod 

Nakoľko ide o dve rôzne konania a dva rôzne nároky (nárok na medzinárodnú ochranu a nárok na pobyt zo zákona stanovených dôvodov), považujeme argumenty navrhovateľa o „rozhodovaní o priznaní rovnakého práva“ za nesprávne. Navrhujeme ponechať pôvodnú úpravu. 
 	O 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 61 
V navrhovanom § 44 ods. 1 navrhujeme vypustiť časť vety za bodkočiarkou: „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený pobyt podľa § 58 ods. 1 alebo ak ide o žiadateľa o udelenie azylu.3“ 

Odôvodnenie pozri k bodu 52 
 	O 	ČA 	Vypustený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 písm. a). 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 73 
Navrhujeme vypustiť 73. bod. 

Odôvodnenie pozri k bodu 52. 
 	O 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 77 
Bod 77 znie: V § 52 ods. 2 sa vypúšťa písm. b). 

Pôvodný návrh je v rozpore s duchom a účelom Smernice Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, podľa ktorej by každý cudzinec, ktorý sa oprávnene zdržiava na území členského štátu mal mať možnosť zvýšenia právneho statusu po uplynutí 5 rokov. 
 	O 	N 	Čl. 3 ods. 2 smernice 2003/109/ES upravuje kategórie osôb, na ktorých sa táto smernica nevzťahuje. 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 79 
Navrhujeme doplniť nový bod, ktorý znie: „§ 53 sa dopĺňa odsekom 8, ktorý znie: „(8)Ak žiadosť o dlhodobý pobyt podá štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana podľa osobitného predpisu, k žiadosti o dlhodobý pobyt môže predložiť cudzinecký pas podľa §74 ods. 1, ak nemá vlastný cestovný doklad“. 

Uvedenú zmenu navrhujeme z dôvodu, že v praxi má väčšina cudzincov s doplnkovou ochranou vydaný cudzinecký pas podľa § 74 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov (ktorý sa nepovažuje za cestovný doklad), keďže nemajú vlastný cestovný doklad z krajiny pôvodu, a tento si vzhľadom na podmienky v krajine pôvodu ani nemôžu zaobstarať. 
 	O 	N 	Na podanie žiadosti o dlhodobý pobyt sa vyžaduje platný cestovný doklad. 	
Verejnosť 	K čl. I k bodu 161 
Navrhujeme nové znenie 161. bodu: 
Bod 161 znie: 
§ 127 ods. 1 znie: Ak sa štátny príslušník tretej krajiny bezdôvodne odmietne podrobiť lekárskemu vyšetreniu podľa § 111 ods. 6, považuje sa na účely konania podľa tohto zákona za plnoletú osobu; ak sa podrobí lekárskemu vyšetreniu, považuje sa za neplnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia na určenie jeho veku, vyšetrenia sa musí zúčastniť ustanovený opatrovník. Lekárske vyšetrenie na určenie veku vykonáva súdny znalec. Odvetvia, v rámci ktorých sú súdny znalci oprávnení podávať znalecký posudok vo veci určenia veku, formu a spôsob určí Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky po dohode s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky. Hromadné lekárske vyšetrenia na určenie veku sú neprípustné. Ak na základe lekárskeho vyšetrenia nie je možné určiť, či ide o plnoletú osobu alebo maloletú osobu, na konanie podľa tohto zákona sa považuje za maloletú osobu. Policajný útvar je povinný poučiť štátneho príslušníka tretej krajiny o oprávnení nariadiť vykonanie lekárskeho vyšetrenia na určenie veku, spôsobe jeho vykonania a dôsledkoch vyšetrenia na konanie podľa tohto zákona, ako aj o dôsledkoch odmietnutia vyšetrenia.". 

Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou v prípade určovania veku. Ide o tému, ktorá dlhodobo spôsobuje praktické problémy pri realizácii ustanovenia § 11 ods. 6 v spojení s § 127 ods.1 a máme za to, že v súčasnosti platná úprava, rovnako ako navrhované znenie, sú v rozpore so štandardmi ochrany maloletých cudzincov bez sprievodu. 

Predovšetkým žiadame doplnenie slova „bezdôvodne“ k odmietnutiu vyšetrenia na určenie veku. Štátny príslušník tretej krajiny môže uviesť oprávnené dôvody, pre ktoré takéto vyšetrenie odmietne, preto by negatívny dôsledok odmietnutia mal byť vyvodený len v prípade, ak ide o odmietnutie bezdôvodné. 

Zároveň trváme na tom, aby sa štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vyhlási, že je maloletý bez sprievodu, považoval za maloletého až do času, kým sa vyšetrením nepreukáže opak. Ide o štandard právnej ochrany maloletých a za premietnutie zásady „benefit of doubt“ a nevidíme dôvod, pre ktorý by Slovensko malo tento štandard znižovať a ustupovať od neho. V každom prípade, ak sa preukáže, že osoba je plnoletá, môže s ňou štátny orgán ďalej konať ako s plnoletou. 

Pokiaľ ide o formu vyšetrenia, trváme na tom, že musí ísť o znalecký posudok, odborné vyjadrenie lekára nie je postačujúce. Určenie veku je osobitne komplikované a nie je možné určiť vek jedinou metódou, napríklad rádiologicky, ako sa to v súčasnosti v SR robí. 
 	O 	ČA 	Vypustená pôvodne navrhovaná druhá veta. 	
Verejnosť 	K čl. V k bodom: 5., 6., 9., 13. 
Navrhujeme vypustiť body 5, 6, 9 a 13. 

Medzinárodná ochrana a pobyt podľa zákona o pobyte cudzincov sa nevylučujú a ich obsah nie je totožný. Ide o rôzne nároky s ktorými spájajú právne predpisy rôzne práva a povinnosti osôb. Preto by nemalo byť dôvodom na neudelenie, zrušenie či zánik medzinárodnej ochrany získanie trvalého pobytu v SR. 
 	O 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Verejnosť 	K čl. V k bodu 21 
21. bod navrhujeme vypustiť. 

K vypusteniu navrhovaného § 19 ods. 1 písm. k) 
Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, ktoré z dvoch konaní sa zastaví. Zároveň zastavenie konania obnoveného na základe právoplatného zrušujúceho rozsudku súdu by znamenalo zmarenie cieľa a účelu opravného konania. Situáciu je možné riešiť na základe aplikácie ustanovení Správneho poriadku zlúčením vecí do jedného konania, čo sa aj javí ako účelnejšie riešenie situácie. 

K vypusteniu navrhovaného § 19 ods. 1 písm. l) 
Možnosť, že azyl podľa §10 alebo doplnková ochrana podľa §13b zanikli ešte neznamená, že nejestvuje ďalej dôvod na udelenie azylu podľa §8 alebo §9 alebo poskytnutie doplnkovej ochrany podľa §13a. Javí sa preto účelnejšie tieto skutočnosti v konaní preskúmať ako konanie zastaviť a očakávať od žiadateľa podanie novej žiadosti o azyl. 	O 	ČA 	Správny poriadok nepozná zlúčenie vecí; ustanovenie upravené tak, aby sa zastavovalo to konanie, ktoré ešte nebolo predmetom súdneho prieskumu. 	
Verejnosť 	K čl. V body 22 a 23 
Body 22 a 23 sa vypúšťajú. 

Ide o legislatívnu úpravu v súlade s navrhovanou úpravou 21. bodu.  	O 	N 	Ide o legislatívno-technické úpravy v nadväznosti na zmeny v bode 21. 	
Verejnosť 	K čl. V k bodu 24 
Navrhujeme nasledovné znenie 24. bodu 

V § 20 ods. 2 a 3 sa číslica "60" nahrádza číslicou "10". Súčasne sa v § 20 ods. 3 prvá veta znie:" Doplnková ochrana podľa §13a a 13b sa poskytuje na dobu počas, ktorej cudzinec spĺňa podmienky pre jej poskytovanie, najmenej na dva roky. Po uplynutí doby, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá podľa prvej vety, sa poskytovanie doplnkovej ochrany predĺži vždy o najmenej dva roky, ak sú splnené dôvody podľa §13a alebo §13b a nie sú dôvody na jej neposkytnutie podľa §13c ods.2 až 4." 
V § 20 ods. 3 sa na konci dopĺňa text: „V prípade, že ministerstvo nerozhodne o žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany najneskôr v posledný deň lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, doplnková ochrana trvá až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o tejto žiadosti. V prípade, že ministerstvo rozhodlo o zrušení doplnkovej ochrany a cudzinec podal proti takému rozhodnutiu opravný prostriedok, doplnková ochrana trvá aj po uplynutí lehoty, na ktorú bola poskytnutá, až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o jej zrušení; to neplatí pokiaľ opravný prostriedok nemá odkladný účinok. Pokiaľ súd vyhovie opravnému prostriedku proti rozhodnutiu o zrušení doplnkovej ochrany a ministerstvo po uplynutí lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, v ďalšom konaní zistí, že nie sú splnené podmienky pre zrušenie doplnkovej ochrany ministerstvo bez návrhu rozhodne o jej predĺžení na dobu podľa prvej vety“ . 

Odôvodnenie: 
Z praxe je nám známe, že trvanie doplnkovej ochrany je jedna z najproblematickejších otázok, ktoré cudzincov na území SR trápia. Právna konštrukcia upravujúca formálne trvanie doplnkovej ochrany na jeden rok vyžadujúca formálnu žiadosť o jej predĺženie a každoročné rozhodovanie o tom, prináša v praxi vážne komplikácie pri jej uplatňovaní pre cudzincov, ktorým bola poskytnutá. Zároveň ide o byrokratické riešenie, ktoré neprimerane zaťažuje štátne orgány – migračný úrad, oddelenia cudzineckej polície ako aj úrady práce, ako aj mimovládne organizácie, ktoré cudzincom s doplnkovou ochranou pomáhajú. Prepracované znenie Kvalifikačnej smernice, ktoré je potrebné transponovať do slovenského právneho poriadku do konca roku 2013, vyžaduje, aby doplnková ochrana trvala na dobu neurčitú a doklady, ktoré sa im vystavujú, majú mať minimálnu platnosť na dva roky. Z praxe je nám známe, že trvanie doplnkovej ochrany je jedna z najproblematickejších otázok, ktoré cudzincov na území SR trápia. Právna konštrukcia upravujúca formálne trvanie doplnkovej ochrany na jeden rok vyžadujúca formálnu žiadosť o jej predĺženie a každoročné rozhodovanie o tom sa v praxi neosvedčila a prináša vážne komplikácie pri jej uplatňovaní pre cudzincov, ktorým bola poskytnutá. Podobná právna úprava sa používa v Českej republike a použitie slova „minimálne“ vytvorí priestor pre správnu úvahu ministerstva, ktoré môže v praxi poskytnúť doplnkovú ochranu na dobu najviac primeranú individuálnemu prípadu, minimálne na dva roky. 
Navyše ministerstvo môže skúmať trvanie dôvodov pre poskytovanie doplnkovej ochrany počas celej doby jej poskytovania. Podľa §15b ods. 1 písm. a) je možné doplnkovú ochranu zrušiť akonáhle ministerstvo zistí, že pominuli dôvody pre jej poskytovanie. 

K doplnenému textu na konci ods. 3: 
Zákon o azyle na jednej strane stanovuje, že doplnková ochrana trvá jeden rok. Na druhej strane však taxatívne vymenúva dôvody zániku doplnkovej ochrany, medzi ktoré ale nepatrí uplynutie doby, na ktorú bola poskytnutá, pokiaľ bola podaná včas žiadosť o jej predĺženie. Doplnková ochrana preto v nemálo prípadoch trvá aj po uplynutí doby, na ktorú bola poskytnutá. 
V praxi je preto potrebné legislatívne upraviť preklenutie obdobia od momentu, kedy uplynula lehota poskytnutia doplnkovej ochrany do momentu právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o žiadosti o jej predĺženie. Rozhodovanie ministerstva môže aj pri podaní žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany 90 dní pred uplynutím lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, byť predĺžené a trvať viac ako 90 dní. V praxi sme boli svedkami konania o predĺženie doplnkovej ochrany, ktoré trvalo aj takmer rok. V záujme kontinuity právneho postavenia zákon by mal jednoznačne vyjadriť právne postavenie cudzinca počas tohto obdobia a zároveň by mu mal na tento účel poskytnúť doklad o pobyte, ktorý by mal mať platnosť minimálne pol roka. 
To isté sa týka situácie, keď ministerstvo zruší doplnkovú ochranu a cudzinec sa domáha zrušenia tohto rozhodnutia a trvania poskytovania doplnkovej ochrany. 
 	O 	N 	Úpravu v tomto zmysle pripraví Ministerstvo vnútra SR v nadväznosti na transpozíciu novej tzv. kvalifikačnej smernice. 	
Verejnosť 	K čl. V k bodu 26 
V bode 26 navrhujeme doplniť druhú a tretiu vetu, ktoré znejú: "Proti rozhodnutiu o neudelení azylu, ktorým sa zároveň rozhodlo o poskytnutí doplnkovej ochrany, môže cudzinec podať opravný prostriedok aj výhradne proti časti rozhodnutia, ktorým sa neudelil azyl. Časť rozhodnutia o poskytnutí doplnkovej ochrany nadobúda právoplatnosť nezávisle na výroku o azyle.“ 

Navrhujeme právnou úpravou spresniť interpretáciu závislosti výrokov o azyle a o doplnkovej ochrane. Právoplatnosť neudelenia azylu nie je podmienkou právoplatnosti poskytnutia doplnkovej ochrany. Zákon ich chápe ako nezávislé výroky, prax však priniesla aj aplikáciu a výklad v rozpore s ustanovením zákona. 	O 	N 	Úpravu v tomto zmysle pripraví Ministerstvo vnútra SR v nadväznosti na transpozíciu novej tzv. kvalifikačnej smernice. 	
SAIA 	čl. I, bod 7 
Navrhujeme vypustiť bod 7. z návrhu zákona. 

Zdôvodnenie: 
Štipendisti prichádzajúci na územie SR na základe programov schválených vládou SR, resp. na základe programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd, často nemajú z časových dôvodov od udelenia štipendia do nástupu na pobyt možnosť vybaviť si prechodný pobyt v zahraničí. Je teda nevyhnutné, aby bolo umožnené týmto skupinám udeliť národné víza nielen v súvislosti s už udeleným pobytom, ale v súvislosti s procesom vybavenia pobytu na Slovensku, teda s udelením pobytu, ako je to v súčasnom znení. Vyššie uvedené skupiny štipendistov prichádzajú na pozvanie vysokej školy alebo výskumnej inštitúcie, v prípade programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd sú nominovaní partnerskými ministerstvami, sú finančne podporení z prostriedkov Slovenskej republiky. Štipendisti nepredstavujú bezpečnostné riziko pre SR a počty neudelených pobytov v rámci týchto skupín sú minimálne (resp. blížiace sa nule) v porovnaní s ich celkovým počtom. Schválenie návrhu uvedeného v bode 7. by bolo v rozpore s aktuálnou Migračnou politikou SR, ktorá vo svojej podstate predpokladá uľahčenie procesov pre cieľové skupiny tohto typu. 
 	Z 	A 	 	
SAIA 	čl. I, bod 23 
Navrhujeme zmenu znenia bodu 23. návrhu takto: 

„V § 32 ods. 2 písm. e) druhý a tretí bod znejú: 
„2. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 24, 25 písm. e) a f), § 29 alebo 30 a študuje na vysokej škole, 
3. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 25 a bude vykonávať na území Slovenskej republiky pedagogickú alebo výskumnú činnosť, alebo 
4. štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o udelenie prechodného pobytu podľa § 26,“. 

Zdôvodnenie: 
V prípade študujúcich ide o zjednotenie postupov v prípade udelenia pobytu na účel štúdia a na osobitnú činnosť, kde nie je rozdiel medzi žiadateľmi. Dokonca v prípade programov spolupráce vyplývajúcich z medzivládnych dohôd je často už priamo zakotvené, že štipendistom musí SR zabezpečiť aj ubytovanie. To sa týka aj výskumníkov a pedagogických pracovníkov, ktorí v rámci týchto štipendií tiež prichádzajú na územie SR, z uvedeného dôvodu nie je potrebné špeciálne preukazovať v týchto prípadoch ubytovanie. Zároveň sa tým zjednocujú pravidlá s podmienkami pre tých, ktorí prichádzajú na územie SR na účel výskumu a vývoja. Zjednotenie postupov pri týchto cieľových skupinách (cudzinci prichádzajúci študovať, prednášať alebo robiť výskum) znamená odstránenie administratívnych prekážok, a je v súlade so záujmami SR vyjadrenými v platnej Migračnej politike SR. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. I, bod 26 
Navrhujeme vypustiť bod 26 z návrhu zákona. Zdôvodnenie: Toto znenie je nerealizovateľné v prípade niektorých štátov a bude znamenať a priori nemožnosť získať povolenie na pobyt, keďže nebude existovať orgán na Slovensku, ktorý by mohol overiť kvalifikáciu. 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. I, bod 33 
Bod 33 predloženého návrhu navrhujeme preformulovať takto: 

„§ 32 sa dopĺňa odsekom 16, ktorý znie: 
„(16) Štátny príslušník tretej krajiny dokladujúci finančné zabezpečenie pobytu podľa odseku 6 výpisom z účtu priloží k žiadosti výpis z osobného účtu vedeného v banke za predchádzajúce tri mesiace, pričom tento účet má založený aspoň tri mesiace.““ 

Zdôvodnenie: Ide o spresnenie formulácie, keďže súčasné znenie by sa dalo interpretovať tak, že sa uplatňuje v prípade všetkých žiadateľov o pobyt univerzálne, a teda aj tých, ktorí budú mať zdokladované dostatočné finančné zabezpečenie inak, napríklad dekrétom o udelení štipendia. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
SAIA 	čl. I, bod 57 
Navrhujeme vypustiť bod 57 z návrhu zákona. Hranica príjmu 1,2-násobku pre vydanie modrej karty by mala byť zakotvená v zákone. Jej aplikácia následne je naviazaná na zoznam zamestnaní zverejňovaný MPSVaR SR, teda ponechanie tejto možnosti v zákone umožňuje flexibilnejšie pristupovať k udeľovaniu modrej karty podľa potrieb spoločnosti bez nutnosti zmeny zákona v budúcnosti. S ohľadom na dôvodovú správu nie je možné argumentovať, že výskumníkov, ktorých by sa táto výnimka mohla dotýkať, je aktuálne dosť. Je nevyhnutné, aby vedecké a výskumné prostredie mohlo byť kontinuálne vystavené zahraničným vplyvom, aby efektívne boli dosahované ciele nielen Minervy 2.0, ale aj Migračnej politiky SR. Pri akceptovaní tejto pripomienky bude treba zrušiť aj body 55, 58 a 60, keďže ide o legislatívno-technické úpravy súvisiace so zrušením odsekov podľa bodu 57. 	Z 	N 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vzhľadom na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike trvá na vypustení tejto možnosti. 	
SAIA 	čl. I, bod 72 
Táto formulácia (rovnako aj pôvodná v §50) je zmätočná, keďže druhy/účely pobytu sa rozlišujú len pri prechodnom pobyte. Pri trvalom pobyte sa už účel/druh nedá meniť, a teda je toto ustanovenie vlastne nevykonateľné. Toto ustanovenie by malo byť teda skôr pri prechodnom pobyte z logického hľadiska. 	O 	N 	Aj z trvalého pobytu možno prejsť na prechodný. 	
SAIA 	čl. I, bod 98 
Navrhujeme doplniť znenie pripájaných slov o nové slová „ak nie je zapojený do systému verejného zdravotného poistenia podľa osobitných predpisov“. Zákon o verejnom zdravotnom poistení ustanovuje, že študenti prichádzajúci na Slovensko v rámci medzinárodných zmlúv, sú verejne zdravotne poistení. V takom prípade je bezpredmetné vyžadovať od občana EÚ doklad o zdravotnom poistení. 	O 	N 	Pôvodné znenie považujeme za potrebné zachovať. 	
SAIA 	čl. VI, bod 24 
V navrhovanom znení § 22 ods. 2 písm. a) doplniť na koniec znenie: „alebo dohoda o hosťovaní v zmysle osobitného predpisu XX)“ 

Poznámka pod čiarou v znení: 

"XX) § 26b zákona č. 172/2005 Z. z. v znení neskorších predpisov" 

Zdôvodnenie: 

Dohoda o hosťovaní v prípade výskumníkov vytvára rámec pre prijatie výskumníka na riešenie výskumnej úlohy. Toto riešenie výskumnej úlohy môže byť financované napr. štipendiom, ale v mnohých prípadoch je potrebné uzavrieť s výskumníkom pracovno-právny vzťah so všetkými právami a povinnosťami (je to napr. podmienka vo väčšine prípadov výskumných projektov financovaných v rámci 7. rámcového programu EÚ). Dohoda o hosťovaní v praxi teda nahrádza prísľub zamestnávateľa; jej doplnením do znenia zákona sa odstráni prípadná duplicita pri predkladaní dokumentov. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 24 
V navrhovanom znení § 22 ods. 2 vypustiť písm. b) - Otázna je vykonateľnosť tohto samotného ustanovenia, ktoré je v pôvodnom návrhu, keďže aktuálne MŠVVaŠ nemá univerzálnu právomoc na uznávanie všetkých kvalifikácií na účely zamestnania, najmä čo sa týka neregulovaných povolaní. 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 24 
V prípade, že nebude akceptovaný návrh na vypustenie písm. b) z navrhovaného znenia § 22 ods. 2, navrhujeme v predmetnom písmene b) na konci nahradiť čiarku bodkočiarkou a doplniť slová: „tento doklad sa nevyžaduje v prípade predloženia dohody o hosťovaní XX)“ 

Zdôvodnenie: Smernica Rady 2005/71/ES v prípade uplatnenia nástroja dohody o hosťovaní dáva právo na uznanie kvalifikácie do rúk prijímajúcej výskumnej inštitúcie, ktorá už získala od ministerstva oprávnenie prijímať cudzincov na výskum. Takto je to upravené aj v zákone 172/2005 Z. z. Predkladanie osobitného povolenia by bolo v rozpore so smernicou a bolo by duplicitné. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 24 
V navrhovanom znení § 22 ods. 7 vyňať písmeno e) z navrhovaného znenia odseku a za odsek 7 vložiť nový odsek v znení: 

„(8) Úrad udelí povolenie na zamestnanie bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce štátnemu príslušníkovi tretej krajiny, ktorý vykonáva v Slovenskej republike sústavnú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti.“ 

Ostatné odseky sa prečíslujú. 

Zdôvodnenie: 
Jednak sa upravuje terminológia, ktorá sa dáva do súladu s aktuálnym znením zákona o vysokých školách (zákon 131/2002 nepozná pojem „akademický zamestnanec vysokej školy“, pozná len kategórie zamestnancov „vysokoškolskí učitelia, výskumní pracovníci, umeleckí pracovníci“). 
Na druhej strane sa podporuje zjednodušené prijímanie výskumníkov a vysokoškolských učiteľov zo zahraničia, čím sa podporuje ľahší transfer poznatkov, zvýši sa kvalita výskumu a vzdelávania, zjednodušia sa podmienky pre vytváranie spoločných študijných programov so zahraničnými vysokými školami a pod., pričom sa ale zachováva potreba povolenia na zamestnanie, aby boli podchytené tieto osoby štatisticky. Úrad v tomto prípade nebude mať len možnosť rozhodnúť sa, či udelí povolenie, alebo nie, ale priamo udelí povolenie. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 24 
V navrhovanom znení § 22 ods. 7 písm. d) vypustiť slová "a jeho pedagogická činnosť v pracovnoprávnom vzťahu alebo obdobnom pracovnom vzťahu nepresiahne 50 kalendárnych dní v kalendárnom roku". 

Zdôvodnenie: 
Toto znenie, ktoré je aj v súčasne platnom znení zákona, neodráža potreby transferu poznatkov z najnovšieho výskumu na študentov, ale do značnej miery ho obmedzuje. V zmysle § 2 ods. 12 zákona 131/2002 „Úlohou vysokých škôl v oblasti vedy a techniky je vykonávať základný výskum, aplikovaný výskum a vývoj, využívať najnovšie poznatky vedy a techniky pri vzdelávaní študentov a zapájať ich do tvorivej vedeckej činnosti.“ To znamená aj každý jej zamestnanec, a teda aj osoby prichádzajúce na účel výskumu a vývoja. Akékoľvek obmedzenie prípadnej pedagogickej činnosti je teda v rozpore s poslaním vysokých škôl.  	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 27 
Navrhované znenie ods. 4 navrhujeme upraviť takto: 

"(4) Povolenie na zamestnanie môže úrad na žiadosť štátneho príslušníka tretej krajiny predĺžiť najviac na obdobie dvoch rokov, a to i opakovane. Pri predĺžení povolenia na zamestnanie sa primerane použije § 22." 

Zdôvodnenie: 
Navrhujeme vypustiť časť prvej vety nasledujúcej po bodkočiarke. Pôvodne navrhovaná formulácia obsahovala obmedzujúce ustanovenie, ktoré môže v praxi spôsobiť problémy. Osvedčený zamestnanec musí po 4 rokoch odísť bez ohľadu na jeho nevyhnutnosť pre chod organizácie. Obmedzuje to osvedčených pedagógov/lektorov cudzích jazykov, ktorí by podľa tohto ustanovenia museli odísť z práce, keďže by im po 4 rokoch nemohlo byť obnovené pracovné povolenie, a nemali by nárok ani na získanie dlhodobého pobytu a s ním súvisiacich práv a povinností (keďže ten sa udeľuje až po 5 rokoch). 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. VI, bod 35 
Namiesto slov "ods. 7" má byť pravdepodobne "ods. 9"; v ods. 7 taký odkaz nie je. 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
SAIA 	čl. I - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o pobyte cudzincov, ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V § 24 ods. 1 písm. c) zákona č. 404/2011 Z. z. sa nad slovo „školy“ pridáva poznámka pod čiarou 52a v znení: „52a) § 58a a § 69 zákona č. 131/2002 Z. z. v znení neskorších predpisov“. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena zjednocuje rôzne výklady toho, kto je študentom vysokej školy, a zrovnoprávňuje študentov celého štúdia so študentmi absolvujúcimi akademickú mobilitu, ktorí v zmysle zákona o vysokých školách majú rovnaké práva a povinnosti, ako študenti uceleného študijného programu. V niektorých prípadoch cudzinecká polícia zaraďovala a priori týchto študentov (najmä štipendistov prichádzajúcich na akademickú mobilitu) pod tzv. osobitnú činnosť, čo nie je správne, keďže v zmysle § 58a ods. 2 „Študent prijatý na štúdium podľa odseku 1“ [teda na akademickú mobilitu] „má práva a povinnosti študenta vysokej školy [...]“. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
SAIA 	čl. I - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o pobyte cudzincov, ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V § 32 ods. 5 zákona č. 404/2011 Z. z. súčasné písmeno h) (nové označenie písmena v prípade prijatia navrhovanej novely i)) sa na koniec pridávajú slová „alebo podľa § 24, ak ide o štipendistov prichádzajúcich vzdelávať sa v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky alebo programov Európskej únie,“ 

Zdôvodnenie: 
Účastníci mobility, ktorí získali podporu od Slovenskej republiky alebo zo zdrojov EÚ, prechádzajú výberovými konaniami, kde musia predložiť aj doklady o prijatí na cieľovú inštitúciu. Potvrdenie o získaní štipendia na účel vzdelávania teda už v sebe implicitne obsahuje informáciu o účele pobytu a teda aj o prijatí cieľovou inštitúciou. Prijatím navrhovanej úpravy sa odbúra duplicita potvrdení, ktoré štipendista predkladá orgánom štátnej správy, resp. nimi povereným inštitúciám. Zjednodušenie procesov pre túto cieľovú skupinu je v súlade s Migračnou politikou SR. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. I - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o pobyte cudzincov, ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V § 32 ods. 5 zákona č. 404/2011 Z. z. súčasné písmeno i) (nové označenie písmena v prípade prijatia navrhovanej novely j)) sa mení nasledovne: „i) medzinárodnou zmluvou, potvrdením orgánu štátnej správy, v ktorého pôsobnosti je výkon činnosti vyplývajúcich zo záväzkov v tejto zmluve, alebo potvrdením organizácie administratívne zabezpečujúcej výkon týchto činností na základe zmluvy s príslušným orgánom štátnej správy, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý žiada o prechodný pobyt podľa § 25 ods. 1 písm. f),“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná zmena odstraňuje nejednoznačné výklady daného ustanovenia, ktoré môžu vyústiť do neuplatniteľnosti tohto ustanovenia. Štipendisti prichádzajúci na základe Programu spolupráce, ktorý vyplýva z medzinárodnej zmluvy, sa nemôžu preukázať touto zmluvou, keďže originály podpísaných dokumentov sú archivované na príslušnom ministerstve. Nepodpisuje sa medzinárodná zmluva na konkrétneho štipendistu. Výkon činností vyplývajúcich z medzinárodných zmlúv a z nich odvíjajúcich sa vykonávacích predpisov (Programy spolupráce) má vždy v kompetencii konkrétne ministerstvo, ktoré môže poveriť zmluvne inú organizáciu administráciou konkrétnych činností. Potvrdenie takéhoto orgánu štátnej správy, resp. ním poverenej inštitúcie, musí byť teda dostačujúcim dokladom o účele pobytu, a to podobne, ako v prípade písm. h) tohto odseku. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. I - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o pobyte cudzincov, ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V § 32 ods. 6 písmeno e) zákona č. 404/2011 Z. z. sa slová „odseku 5 písm. h)“ menia za slová „odseku 5 písm. h) a i)“ (resp. v prípade prečíslovania po prijatí novely „odseku 5 písm. i) a j)“) a slová „ods. 1 písm. e)“ sa menia za slová „ods. 1 písm. e) a f)“. 

Zdôvodnenie: 
Navrhovanou zmenou sa jednak upravuje znenie odseku, na ktoré predkladateľ novely pozabudol v návrhu zákona (premenovanie písm. h) na písm. i) v znení predmetného ustanovenia zákona), jednak v prípade akceptácie predchádzajúceho bodu sa dopĺňa aj možnosť akceptovať aj napr. dekréty o udelení štipendia v prípade štipendistov prichádzajúcich v rámci medzivládnych dohôd ako doklady o finančnom zabezpečení pobytu (v medzinárodných zmluvách a v ich vykonávacích predpisoch sa zvyčajne nekonkretizuje konkrétna výška štipendia pre štipendistu a táto je deklarovaná v potvrdení o udelení štipendia). 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. IV - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o správnych poplatkoch (145/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V sadzobníku správnych poplatkov v II. časti Vnútorná správa v položke 24 v časti „Oslobodenie“ nahrádza pôvodné znenie bodu 2. nasledujúcim znením: 
„2. Od poplatkov podľa písmen a), b), d), e) tejto položky sú oslobodené osoby, ktoré vykonávajú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, ako aj osoby, ktoré absolvujú študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie spresňuje definíciu vysokoškolského učiteľa a výskumníka v súlade s terminológiou v iných zákonoch. Okrem toho upravuje jednotné oslobodenie od poplatkov v prípade študentov prichádzajúcich na študijný štipendijný pobyt, ktorým je udelený pobyt na účel štúdia (čo je v súlade so Zákonom o vysokých školách), a rovnakým študentom-štipendistom, ktorým len na základe mierne odlišných predložených dokumentov je udelený pobyt na účel osobitnej činnosti. Toto zjednotenie je v súlade s Migračnou politikou SR, ktorá podporuje študijnú mobilitu. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. IV - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o správnych poplatkoch (145/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V sadzobníku správnych poplatkov v II. časti Vnútorná správa v položke 27 v poznámke sa dopĺňa nová veta v znení: „Správny orgán poplatok podľa tejto položky nevyberie za overenie pozvania osoby, ktorá absolvuje študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhovaná úprava odstraňuje administratívne prekážky žiaducej cieľovej skupiny, ktorá už v rámci podávania žiadosti o podporu prešla preverovaním pre prijatie na program, a teda pozvanie je garantované už v zmysle podporného mechanizmu. 
 	Z 	A 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
SAIA 	čl. IV - návrh na doplnenie nového bodu 
V prípade nasledujúceho bodu ide o návrh zmien ustanovení zákona o správnych poplatkoch (145/1995 Z. z. v znení neskorších predpisov), ktoré aktuálna novela nerieši, ale je potrebné ich zmeniť vzhľadom na súčasnú aplikačnú prax: V sadzobníku správnych poplatkov v XVIII. časť Konzulárne poplatky v položke 242 v časti „Oslobodenie“ sa dopĺňa nový bod 5. v znení: 
„5. Od poplatkov podľa písmena a) tejto položky sú oslobodené osoby, ktoré vykonávajú vzdelávaciu činnosť alebo vedeckú činnosť ako pedagogický zamestnanec, vysokoškolský učiteľ, výskumný alebo umelecký pracovník vysokej školy, výskumný zamestnanec alebo vývojový zamestnanec vo výskumnej činnosti, ako aj osoby, ktoré absolvujú študijný pobyt alebo stáž v rámci programov schválených vládou Slovenskej republiky, programov Európskej únie, alebo v rámci pobytov vyplývajúcich z plnenia záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúceho z medzinárodnej zmluvy.“ 

Zdôvodnenie: 
Navrhované znenie spresňuje definíciu vysokoškolského učiteľa a výskumníka v súlade s terminológiou v iných zákonoch. Okrem toho upravuje jednotné oslobodenie od poplatkov v prípade študentov prichádzajúcich na študijný štipendijný pobyt, ktorým je udelený pobyt na účel štúdia (čo je v súlade so Zákonom o vysokých školách), a rovnakým študentom-štipendistom, ktorým len na základe mierne odlišných predložených dokumentov je udelený pobyt na účel osobitnej činnosti. Toto zjednotenie je v súlade s Migračnou politikou SR, ktorá podporuje študijnú mobilitu. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
VšZP 	Čl. I. §17 ods. 2 nad rámec novely zákona  
Navrhujeme za slová „doklad o zdravotnom poistení“ vložiť čiarku a doplniť slová “ak nastali skutočnosti podľa osobitného zákona 39a)“ . 
Poznámka pod čiarou k odkazu 39a) znie: „§ 3 zákona č. 580/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov“ 
Odôvodnenie: u fyzickej osoby, ktorá nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie vzniká dňom keď nastali skutočnosti uvedené v § 3 ods. 3 zákona č. 580/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov alebo dňom získania trvalého pobytu. Ak tieto skutočnosti nenastali, príslušník tretej krajiny nemôže predložiť doklad o zdravotnom poistení. 
Ide o zosúladenie legislatívy. 
 	O 	N 	Doklad o zdravotnom poistení je definovaný v § 123; nemusí ísť o povinné verejné zdravotné poistenie. 	
VšZP 	Čl. I § 32 ods. 9 nad rámec novely zákona  
Navrhujeme slová „podľa § 22, 25, 26, 27, 29 a 30 je povinný“ nahradiť slovami „podľa § 22, 23, 25, 26 a 30 je povinný“ 
Odôvodnenie: u fyzickej osoby, ktorá nemá trvalý pobyt na území Slovenskej republiky verejné zdravotné poistenie vzniká dňom keď nastali skutočnosti uvedené v § 3 ods. 3 zákona č. 580/2004 Z. z. v znení neskorších predpisov alebo dňom získania trvalého pobytu. Iné skutočnosti nezakladajú právo na vznik verejného zdravotného poistenia a príslušník tretej krajiny nemôže predložiť doklad o zdravotnom poistení. 
Ide o zosúladenie legislatívy. 
 	O 	N 	Doklad o zdravotnom poistení je definovaný v § 123; nemusí ísť o povinné verejné zdravotné poistenie. 	
VšZP 	Bod 98 § 66 ods. 6  
Zdravotnú starostlivosť resp. celú oblasť sociálneho zabezpečenia, vrátane zdravotného poistenia, občanov Európskej únie v plnom rozsahu rieši nariadenie (ES) EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 883/2004 o koordinácii systémov sociálneho zabezpečenia. Predmetné nariadenie rieši aj čerpanie zdravotnej starostlivosti občanov Únie hľadajúcich si zamestnanie v inom členskom štáte EU, a preto explicitná požiadavka dokladu o zdravotnom poistení práve pre túto kategóriu osôb je nad rámec citovaného nariadenia. 
Obdobne to platí aj pre § 65 ods.1 písm. c) i pre § 66 ods. 4 (nad rámec novely zákona). 
 	O 	N 	Pôvodné znenie považujeme za potrebné zachovať. 	
VšZP 	Čl. IV zákon NR SR č. 145/1995 Z. z. § 4 ods. 3 písm. a) nad rámec novely zákona 
Navrhujeme za slová „nemocenského poistenia (zabezpečenia),“ vložiť slová „zdravotného poistenia,“. 
Odôvodnenie: Právo Európskej únie obsahuje v oblasti sociálneho zabezpečenia i oblasť zdravotného poistenia. Zdravotné poisťovne pri vykonávaní verejného zdravotného poistenia nakladajú s verejnými zdrojmi. 
 	O 	N 	Uvedené ustanovenie nie je predmetom novely. 	
Liga za ľudské práva 	K návrhu novely zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme definovať termín „vyslaný štátny príslušník tretej krajiny“, a to z hľadiska, kto ním je, ako dlho sa bude zdržiavať na území SR, v akom právnom vzťahu bude k právnickej osobe alebo fyzickej osobe oprávnenej na podnikanie na území SR 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 11: § 21 ods. 2 veta za bodkočiarkou, zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
V § 21 ods. 2 veta za bodkočiarkou, zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti - navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nejestvuje legitímny dôvod na obmedzovanie zamestnávania týchto cudzincov len formou pracovného pomeru. V tomto prípade ide o ich diskrimináciu a o priame protirečenie ustanoveniu odseku 1, podľa ktorého majú cudzinci rovnaké právne postavenie ako občania SR na účely tohto zákona. Občania SR však nie sú pri zamestnávaní sa nijakým spôsobom obmedzení. Podľa §4 ods. 1 zamestnancom je fyzická osoba zamestnaná nielen v pracovnom pomere ale aj v obdobnom pracovnom vzťahu. Dôvodová správa argumentuje, že v praxi dochádzalo k zamestnávaniu cudzincov v obdobnom pracovnom vzťahu, nepomenúva však žiadne negatívne javy, ktoré by toto zamestnávanie sprevádzali. Navyše po novelizácii Zákonníka práce sa obdobné pracovné vzťahy zrovnoprávnili s pracovným pomerom v otázke povinných odvodov do Sociálnej poisťovne.  	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 15: § 21 ods. 7 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
§ 21 ods. 7 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Neexistuje legitímny dôvod na obmedzovanie zamestnávania cudzincov zamestnávateľom alebo agentúrou dočasného zamestnávania formou dočasného pridelenia na výkon práce u užívateľského zamestnávateľa. 

Rovnako tu ide o ich diskrimináciu a o priame protirečenie ustanoveniu odseku 1, podľa ktorého majú títo cudzinci rovnaké právne postavenie ako občania SR na účely tohto zákona. Občania SR nie sú pri zamestnávaní sa nijakým spôsobom obmedzení vo forme. Podľa dôvodovej správy je potrebné túto možnosť vylúčiť, nakoľko potvrdenia o možnosti obsadiť pracovné miesto ako aj povolenia na zamestnanie sa vydávajú na konkrétne pracovné miesto u konkrétneho zamestnávateľa. Tento nedostatok však možno preklenúť obsahom pracovného povolenia alebo potvrdenia. Nepomenúvajú sa žiadne negatívne javy, ktoré by dočasné prideľovanie na zamestnávanie agentúrami sprevádzali. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 23. a 24: Dikcie § 21b ods.3, § 22 ods.1 a ods.7 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme spresniť pojem "prihliadanie na situáciu na trhu práce". 

Ide o podmienku podľa § 22 ods.1 prvá veta „ak voľné pracovné miesto nie je možné obsadiť uchádzačom o zamestnanie vedeným v evidencii uchádzačov o zamestnanie“. Domnievame sa, že v podmienkach Slovenska je skúmanie situácie na trhu práce prostredníctvom úradu práce v danom okrese primeranou a dostatočnou ochranou aj bez rozšírenia tejto podmienky na celé územie SR. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 23: § 21b ods. 2 písm. b) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
Navrhujeme zmeniť a to nasledovne: „doklad o vzdelaní alebo kvalifikácii štátneho príslušníka tretej krajiny; ak ide o výkon zamestnania, ktoré je regulovaným povolaním, súčasťou žiadosti je doklad o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie vydaný Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky,“. 

Odôvodnenie: 
Uvedený návrh nie je v súlade s platnou právnou úpravou uznávania dosiahnutého vzdelania a kvalifikácie, nakoľko Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky môže relevantne posudzovať iba doklady v prípade nostrifikácie dokladu o vzdelaní a to pre účel pokračovania v štúdiu alebo sa podieľa, aj to iba čiastočne, na procese uznania odbornej kvalifikácie na účel výkonu regulovaných povolaní (vysoko odborné povolania ako lekári, stavební inžinieri a pod.). Uvedené ustanovenie predlžuje okrem iného dobu trvania udelenia pobytu o minimálne 2 mesiace, čo je v priamom rozpore s účelom Smernice Rady 2011/98/EÚ ktorej úmyslom bolo zjednodušenie postupov vydávania jednotných povolení na pobyt a zamestnanie a podporuje obrovskú neflexibilitu zamestnávania cudzincov ktorá nie je v záujme SR ani potrieb zamestnávateľov a flexibility trhu práce. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodom 17. až 23: § 21a a § 21b zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
K Potvrdeniam o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme tieto ustanovenia doplniť právnou úpravou obnovovania týchto potvrdení vydávaných úradmi práce resp. Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny SR v prípade žiadosti o obnovenie prechodného pobytu na účel zamestnania. 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme spresniť u koho sa vyžaduje pracovné povolenie. 

Odôvodnenie: 
Návrh zákona pojednáva o osobách, u ktorých sa pracovné povolenie nevyžaduje, ďalej o takých cudzincov, v prípade ktorých sa pracovné povolenie môže vydať bez prihliadnutia na situáciu na trhu práce. Taktiež je tu kategória osôb, u ktorých sa vydáva iba potvrdenie o možnosti obsadiť voľné pracovné miesto. 

Navrhujeme jasné vymedzenie toho, ktorý cudzinec bude potrebovať povolenie na zamestnanie a ktorý cudzinec bude potrebovať len potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. Cieľom je zabrániť zneužívaniu tohto inštitútu alebo nevyužívaniu potvrdení o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 5 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
K § 22 ods. 5 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie 
Ide o zastaralú právnu úpravu, ktorá nezodpovedá cieľom migračnej a integračnej politiky. Vnáša do systému nevhodný prvok právnej neistoty. Právna úprava musí byť jasná a určiť, kedy úrad povolenie udelí a kedy nie. O to viac, že v prípade vydávania potvrdení takáto právna úprava už nie je možná aj z dôvodu obsahu smernice EÚ o jednotnom vydávaní povolení na pobyt a na zamestnanie, ktorá sa týmito ustanoveniami transponuje. 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 6 a 7 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
K § 22 ods. 6 a 7 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme „môže udeliť/ nahradiť „udelí“. 

Odôvodnenie: 
Právna úprava musí byť jasná a určiť, že úrad povolenie udelí, ak boli splnené podmienky. Samozrejme, že úrad povolenie neudelí, ak cudzinec alebo jeho zamestnávateľ nesplnil podmienky. 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 6 písm. c) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
Žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Zákon o pobyte cudzincov č. 404/2011 Z. z. priniesol uvedenú zmenu po rokovaniach a vyjednávaní aj s rezortom Ministerstva práce v tejto podobe. 

Uvedené obmedzenie bolo zrušené v legislatíve po dlhoročnej kritike mimovládnych organizácii ako aj kritike medzinárodného výskumu integrácie cudzincov MIPEX (www.mipex.eu). Zákon preto cielene (s úmyslom odstraňovania foriem závislosti u zraniteľných skupín migrantov) zaviedol možnosť zamestnať sa bezprostredne po udelení pobytu aj pre rodinných príslušníkov pracujúcich migrantov, to jest pre cudzincov, ktorý majú udelený prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny. Necelý rok po účinnosti zákona o pobyte cudzincov navrhuje zákonodarca opätovný návrat k zákazu pracovať pre túto skupinu cudzincov až do doby, kým prejde 12 mesiacov od udelenia povolenia na pobyt. Podľa nášho názoru je táto zmena neodôvodnená, pretože za obdobie účinnosti priaznivejších podmienok sa nijako nepreukázalo, ani nemohlo preukázať, že by priaznivejšie ustanovenia vo vzťahu k tejto skupine cudzincov akýmkoľvek spôsobom ohrozovali slovenský pracovný trh. Ide o zanedbateľný počet cudzincov, ktorí spadajú do tejto vekovej aj pobytovej kategórie a predpokladáme, že môže uškodiť a mať negatívny dopad najmä na ženy, ako na zraniteľnejšiu skupinu cudzincov, ktoré tak budú opäť odkázané na svojho garanta pobytu bez možnosti verejného zdravotného poistenia. Zákonodarca potrebu takejto zmeny neodôvodňuje žiadnymi overiteľnými existujúcimi údajmi, preto máme za to, že ide o arbitrárnosť zo strany štátu. V súčasnej ekonomickej situácii a v čase hospodárskej krízy je z hľadiska integrácie cudzinca, jeho samostatnosti a zachovania pracovných návykov a zručností dôležité aby cudzinec mal právo pracovať. Považujeme za prínosné, ak obaja členovia rodiny smú pracovať a podporujú tak chod domácnosti. 

 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 9 písm. b) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
V § 22 ods. 9 písm. b) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti navrhujeme vypustiť slová „po uplynutí 12 mesiacov nepretržitého pobytu na území Slovenskej republiky od udelenia prechodného pobytu na účel zlúčenia rodiny“. 

Odôvodnenie: 
Ako predchádzajúca pripomienka.  	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 9 písm. v), w) a x) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
Navrhujeme, aby písm. v), w) a x) boli nahradené jediným písm. v) v nasledujúcom znení: „v) ktorému bol udelený tolerovaný pobyt alebo ktorého pobyt považuje za tolerovaný pobyt.“ s odkazom na § 58 zákona o pobyte cudzincov. 

Odôvodnenie: 
V tomto prípade ide o cudzincov, ktorí nemôžu vycestovať z dôvodu, že im v tom bráni prekážka administratívneho vyhostenia a Slovenská republika je povinná poskytnúť im ochranu pred zaobchádzaním, ktoré by bolo v rozpore s čl. 3 Dohovoru o základných právach a slobodách. Okrem tolerovaného pobytu ale takéto osoby, ktorým sa poskytuje humanitárny typ neharmonizovanej ochrany nemajú nárok na žiadnu inú pomoc. Preto je pre štát výhodnejšie umožniť im nájsť si zamestnanie a stať sa sebestačnými, najmä ak ide výlučne o osoby, ktorým štát musí poskytovať ochranu z moci medzinárodných dohovorov. Aj v prípade ostatných cudzincov, ktorým bol udelený tolerovaný pobyt, je v záujme štátu „dosahovanie ich skoršieho nadobudnutia ekonomickej sebestačnosti, profesijnej realizácie, rozvoja odborných a pracovných zručností a tiež sociálno-kultúrnej integrácie a občanmi prijímajúcej krajiny:“ (dôvodová správa) Dopad tohto opatrenia je zanedbateľný, keďže ročne ide o niekoľko desiatok osôb, resp. menej a ich počet si štát sám reguluje.  	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods.10 písm. a) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie. 
Žiadatelia o azyl, ktorí spĺňajú podmienky pre vstup na trh práce, sú zaradení do kategórie podľa ods.9 (písm. f)). Pokiaľ žiadateľ o azyl nespĺňa podmienky podľa zákona o azyle, ods.9 sa na neho nevzťahuje a vôbec nemôže vstupovať na trh práce. Na druhej strane však môže ísť o cudzinca, ktorý okrem toho, že je žiadateľom o azyl, má na území SR aj iné právne postavenie, napr. prechodný pobyt. V taktom prípade by samotná skutočnosť, že je žiadateľom o azyl nemala brániť tomu, aby mu bolo povolenie na zamestnanie udelené, pokiaľ spĺňa všetky podmienky pre jeho udelenie. Žiadosť o medzinárodnú ochranu a pobyt podľa zákona o pobyte cudzincov sa vzájomne nevylučujú. Žiadosť o azyl by nemala cudzinca diskvalifikovať z právneho postavenia, ktoré doteraz nadobudol.  	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 22 ods. 9 písm. s) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti 
V § 22 ods. 9 písm. s) zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti znie : 
„ktorý pre významného zahraničného investora alebo obchodnú spoločnosť, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu, na území Slovenskej republiky zabezpečuje dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž na základe obchodnej zmluvy, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce, odborné školenia, audity, predstavenstvá, dozorné rady, certifikácie alebo poradenskú činnosť“ 

Odôvodnenie: 
Na Slovensku pôsobí niekoľko významných zahraničných investorov, ktorí sa pri svojej činnosti musia mnohokrát potýkať s problematickou a nejasnou právnou úpravou. Jednou z nich je aj nejasné znenie § 22 ods. 9 písm. s), nakoľko pri citácii „obchodnej spoločnosti, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu“ je odkaz na zákon 561/2007 Z. z. Tento zákon v zrušujúcich ustanoveniach ruší zákon 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, pričom v žiadnom ustanovení neuvádza, že investičné stimuly udelené podľa zrušeného zákona sa považujú za investičnú pomoc podľa novej právnej úpravy. V praxi sa stretávame s právnymi názormi príslušných kontrolných orgánov, ktoré z uvedeného ustanovenia § 22 ods. 9 písm. s) vyčleňujú mnohých významných zahraničných investorov, ktorým bol poskytnutý investičný stimul podľa už zrušeného zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, čo im v praxi spôsobuje nemalá problémy. Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	V Bode 24: § 22 ods. 9 písm. r) zákona o službách zamestnanosti 
V § 22 ods. 9 písm. r) žiadame za slová „plní úlohy pre“ doplniť slová „významného zahraničného investora alebo“ 

Odôvodnenie: 
Na Slovensku pôsobí niekoľko významných zahraničných investorov, ktorí sa pri svojej činnosti musia mnohokrát potýkať s problematickou a nejasnou právnou úpravou. Jednou z nich je aj nejasné znenie § 22 ods. 9 písm. r), nakoľko pri citácii „obchodnej spoločnosti, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu“ je odkaz na zákon 561/2007 Z. z. Tento zákon v zrušujúcich ustanoveniach ruší zákon 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, pričom v žiadnom ustanovení neuvádza, že investičné stimuly udelené podľa zrušeného zákona sa považujú za investičnú pomoc podľa novej právnej úpravy. V praxi sa stretávame s právnymi názormi príslušných kontrolných orgánov, ktoré z uvedeného ustanovenia § 22 ods. 9 písm. r) vyčleňujú mnohých významných zahraničných investorov, ktorým bol poskytnutý investičný stimul podľa už zrušeného zákona 565/2001 Z. z. o investičných stimuloch, čo im v praxi spôsobuje nemalá problémy. Na základe uvedeného považujeme predmetnú pripomienku za odôvodnenú a jej prijatie považujeme za zásadné. 
 	Z 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 27: § 23 ods. 4 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
K § 23 ods. 4 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti - Navrhujeme vypustiť časť prvej vety za bodkočiarkou. 

Odôvodnenie: 
Neexistuje legitímny dôvod na obmedzovanie zamestnávania cudzincov na základe povolenia na maximálne 48 mesiacov počas piatich po sebe nasledujúcich mesiacov. V tomto prípade ide o ich administratívnu diskrimináciu a o priame protirečenie ustanoveniu § 21 odseku 1, podľa ktorého majú cudzinci, ktorým bolo udelené pracovné povolenie a povolenie na pobyt na účel zamestnania rovnaké právne postavenie ako občania SR na účely tohto zákona. Na rozdiel od cudzincov občania SR však nie sú pri zamestnávaní sa takýmto spôsobom obmedzení. 

Táto úprava nezodpovedá moderným požiadavkám na právnu reguláciu zamestnávania cudzincov, nakoľko časové obmedzenie navyše nie je možné pri cudzincoch, v prípade ktorých sa vydáva potvrdenie o možnosti obsadiť voľné pracovné miesto. Takáto právna úprava už nie je možná aj z dôvodu obsahu smernice EÚ o jednotnom vydávaní povolení na pobyt a na zamestnanie, ktorá sa ustanoveniami tohto zákona transponuje. 

Navyše je potrebné podotknúť, že takéto časové obmedzenie vylúči týchto cudzincov, ktorý potrebujú pracovné povolenie, z možnosti splniť podmienky pre udelenie dlhodobého pobytu. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 28: § 23 ods.5 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
K § 23 ods.5 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti - Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Neexistuje legitímny dôvod na obmedzovanie zamestnávania cudzincov ustanovením dodatočnej podmienky pre predĺženie pracovného povolenia, ktorá spočíva v tom, že musí ísť o zamestnanie na tom istom pracovnom mieste. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 31: § 23a ods. 2 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti  
K § 23a ods. 2 zákona č. 5/2004 o službách zamestnanosti - Navrhujeme vypustiť poslednú vetu. 

Odôvodnenie: 
Požiadavka predkladania kópie pracovnej zmluvy je ďalšou požiadavkou na rámec požiadaviek kladených na zamestnanca, ktorým je štátny príslušník tretej krajiny. Navyše v prípade, ak ide o zamestnanca, u ktorého sa nevyžaduje pracovné povolenie, nemusí ísť o pracovnoprávny vzťah založený na základe pracovnej zmluvy. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 5: § 10 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle  
§ 10 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle - Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Medzinárodná ochrana a pobyt podľa zákona o pobyte cudzincov sa nevylučujú a ich obsah nie je totožný. Ani azyl podľa § 10 a trvalý pobyt nie je možné stotožňovať. S azylom právny poriadok spája okrem trvalého pobytu aj iné výhody, ktoré azylantom priznáva – účasť na integračnom programe, zvýhodnený prístup k štátnemu občianstvu, zákaz výkonu vyhostenia, postavenie znevýhodneného uchádzača o zamestnanie a zvýhodnená ochrana pred ukončením pobytu. Zároveň dôvody pre udelenie trvalého pobytu podľa zákona o pobyte cudzincov nemusia byť nevyhnutne rovnaké ako dôvody pre udelenie azylu podľa § 10, preto aj ich trvanie môže byť rôzne. V praxi sme sa nestretli s prípadmi, kedy by existencia trvalého pobytu bola osobitnou prekážkou pri posudzovaní resp. udeľovaní azylu. Môžu sa však vyskytnúť situácie, keď bude vhodné, aby osoba, ktorá má trvalý pobyt mohla na území SR získať azyl podľa §10, napr. rodinní príslušníci utečenca sur place. Je v záujme štátu, aby cudzinec prednostne podal žiadosť o azyl v čase keď ešte má legálny pobyt na území SR, než aby ho tento vylučoval z možnosti získať azyl podľa §10. 

Poznámka: 
Na zváženie nad rámec navrhovanej úpravy v § 10 navrhujeme v ods.3 odstrániť limitovanie na azylantov podľa § 8, pretože je diskriminačné. Zároveň zákon o pobyte umožňuje rodinným príslušníkom azylanta bez ohľadu na dôvod udeleného azylu žiadať o víza za účelom pricestovania na územie SR a žiadosti o azyl. Nezodpovedá tomu však možnosť získať azyl za účelom zlúčenia rodiny pre rodinných príslušníkov azylanta podľa §9. 	Z 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 6: § 13b zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K § 13b zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Medzinárodná ochrana a pobyt podľa zákona o pobyte cudzincov sa nevylučujú a ich obsah nie je totožný. Ani v prípade cudzinca, ktorému bol udelený trvalý pobyt nemožno vylúčiť, že doplnková ochrana podľa §13b nebude pre neho v žiadnom prípade riešením. S doplnkovou ochranou síce právny poriadok spája iba prechodný pobyt, ale prináša aj výhody, ktoré priznáva cudzincom s poskytnutou doplnkovou ochranou – účasť na integračnom programe a zákaz výkonu vyhostenia. Zároveň však dôvody pre udelenie trvalého pobytu podľa zákona o pobyte cudzincov nemusia byť nevyhnutne rovnaké ako dôvody pre poskytnutie doplnkovej ochrany podľa § 13b, preto aj ich trvanie môže byť rôzne. V praxi sme sa nestretli s prípadmi, kedy by existencia trvalého pobytu bola osobitnou prekážkou pri posudzovaní resp. poskytovaní doplnkovej ochrany. Zákon o pobyte cudzincov po novele dokonca umožňuje, aby cudzinec s doplnkovou ochranou mal zároveň trvalý pobyt Môžu sa vyskytnúť situácie, keď bude vhodné, aby osoba, ktorá má trvalý pobyt mohla na území SR získať doplnkovú ochranu podľa § 13b, napr. rodinní príslušníci osoby, ktorej dôvody obávať sa vážneho bezprávia vznikli sur place. Je v záujme štátu, aby cudzinec prednostne podal žiadosť o azyl(doplnkovú ochranu) v čase keď ešte má legálny pobyt na území SR, než aby ho tento vylučoval z možnosti získať doplnkovú ochranu podľa § 13b. 
 	Z 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 8: § 14 ods.1 písm. f) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K §14 ods.1 písm. f) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme spresniť „azylu podľa § 10“ 

Odôvodnenie: 
Spresnenie právnej úpravy 
 	O 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K § 14 ods.1 písm. g) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K §14 ods.1 písm. g) 
Navrhujeme spresniť nasledujúcim spôsobom: “g) uplynutím času, na ktorý bol udelený, ak azylant nepodal žiadosť o udelenie azylu podľa §10 na dobu neurčitú najneskôr v posledný deň trojročnej lehoty.“ 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti právnym následkom nepodania žiadosti včas je odňatie azylu, o čom ministerstvo koná a vydáva rozhodnutie. Podľa navrhovanej právnej úpravy bude právnym následkom zánik azylu ex lege. Vzhľadom na to by bolo vhodnejšie umožniť azylantovi podanie žiadosti o udelenia azylu na dobu neurčitú aj v posledný deň trojročnej lehoty platnosti azylu podľa §10 tak ako navrhuje dôvodová správa. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 9: § 14 ods. 4 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K Bodu 9. - K § 14 ods. 4 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle. 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že ani azyl podľa § 9 a § 10 by nemal zaniknúť z dôvodu udelenia trvalého pobytu. Už na základe udelenia azylu sa cudzinec považuje za osobu, ktorá má udelený trvalý pobyt na území SR. Azyl podľa zákona o azyle a trvalý pobyt podľa zákona o pobyte cudzincov sa nevylučujú, ich obsah nie je totožný. Dôvody udelenia azylu podľa § 9 alebo § 10 sú iné, ako tie, ktoré ustanovuje zákon o pobyte cudzincov pre udelenie trvalého pobytu. To isté platí aj o dôvodoch ich zániku. Neexituje legitímny dôvod pre ktorý by štát mal nútiť azylanta si vybrať medzi azylom alebo trvalým pobytom podľa zákona o pobyte cudzincov, pokiaľ spĺňa podmienky obidvoch. 
 	Z 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 13: § 15a ods.1 písm. b) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K Bodu 13. - K § 15a ods.1 písm. b) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle. 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Umožnenie prístupu osôb s udelenou medzinárodnou ochranou k dlhodobému pobytu znamená možnosť paralelne požívať medzinárodnú ochranu a výhody dlhodobého pobytu. Vzhľadom na to udelenie trvalého pobytu by nemalo znamenať ani zánik doplnkovej ochrany podľa §13b. Štátne orgány by mali ponechať na cudzincovi, či je pre neho výhodnejšie predlžovať doplnkovú ochranu napriek udeleniu dlhodobého pobytu alebo nechajú doplnkovú ochranu zaniknúť uplynutím času, na ktorý bola poskytnutá. 

 	Z 	N 	Nie je žiaduce, aby jedna osoba mala na území SR dva pobytové statusy s dvoma rôznymi právami a povinnosťami. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 15: § 15a ods.1 písm. i) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K Bodu 15. - K § 15a ods.1 písm. i) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme spresniť nasledujúcim spôsobom: “i) uplynutím času, na ktorý bola doplnková ochrana poskytnutá, ak cudzinec ktorému sa poskytla doplnková ochrana, nepodal žiadosť o predĺženie doplnkovej ochrany najneskôr v posledný deň lehoty, na ktorú mu bola doplnková ochrana poskytnutá.“ 

Odôvodnenie: 
V súčasnosti právnym následkom nepodania žiadosti včas je zrušenie doplnkovej ochrany, o čom ministerstvo koná a vydáva rozhodnutie. Podľa navrhovanej právnej úpravy bude právnym následkom zánik doplnkovej ochrany ex lege. Vzhľadom na to by bolo vhodnejšie umožniť cudzincovi podanie žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany aj v posledný deň lehoty platnosti doplnkovej ochrany tak ako navrhuje dôvodová správa. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 21: § 19 ods.1 písm. k) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K §19 ods.1 písm. k) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Situáciu je možné riešiť na základe aplikácie ustanovení Správneho poriadku zlúčením vecí do jedného konania, čo sa aj javí ako účelnejšie riešenie situácie. Z navrhovaného ustanovenia nie je zrejmé, ktoré z dvoch konaní sa zastaví. Zároveň zastavenie konania obnoveného na základe právoplatného zrušujúceho rozsudku súdu by znamenalo zmarenie cieľa a účelu opravného konania. 
 	Z 	ČA 	Spojenie vecí správny poriadok výslovne neupravuje; text upravený tak, aby sa zastavilo konanie, ktoré začne neskôr. 	
Liga za ľudské práva 	K § 19 ods.1 písm. l) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
§ 19 ods.1 písm. l) zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme vypustiť 

Odôvodnenie: 
Možnosť, že azyl podľa §10 alebo doplnková ochrana podľa §13b zanikli ešte neznamená, že nejestvuje ďalej dôvod na udelenie azylu podľa §8 alebo §9 alebo poskytnutie doplnkovej ochrany podľa §13a. Javí sa preto účelnejšie tieto skutočnosti v konaní preskúmať ako konanie zastaviť a očakávať od žiadateľa podanie novej žiadosti o azyl. 
 	Z 	N 	Ide o zastavenie konania, ak azyl/doplnková ochrana zanikli napr. z dôvodu udelenia pobytu. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodom 22. a 23: § 19 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K Bodom 22. a 23.- K § 19 ods.3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Návrh v tomto bode je zmätočný. Otázka prípustnosti rozkladu je vylúčená a zároveň sa mu nepriznáva odkladný účinok. 
 	Z 	N 	Prvá veta upravuje nemožnosť podať rozklad, druhá veta upravuje nevydávanie písomného rozhodnutia. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 24: § 20 ods.2 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K § 20 ods.2 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme, aby lehota v tretej vete končila „najneskôr v posledný deň trojročnej lehoty“. 
a: 
Navrhujeme doplnenie odseku 2 nasledovne: „Ak podaniu žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú v lehote podľa tretej vety cudzincovi bránili dôvody nezávislé na jeho vôli, je oprávnený žiadosť o udelenie azylu na dobu neurčitú podať najneskôr tri dni po odpadnutí týchto dôvodov.“ 
a: 
Navrhujeme, aby druhá veta v odseku 2 končila za bodkočiarkou. Druhá časť druhej vety by pokračovala ako tretia veta a za ňu sa dopĺňajú ďalšie vety: „Ak ministerstvo nerozhodne o žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú najneskôr v posledný deň trojročnej lehoty, na ktorú bol azyl podľa §10 udelený, azyl podľa §10 trvá až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o tejto žiadosti. V prípade, že ministerstvo rozhodlo o odňatí azylu podľa §10 a cudzinec podal proti takému rozhodnutiu opravný prostriedok, azyl podľa §10 trvá aj po uplynutí trojročnej lehoty, až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o jeho odňatí; to neplatí pokiaľ opravný prostriedok nemá odkladný účinok. Pokiaľ súd vyhovie opravnému prostriedku proti rozhodnutiu o odňatí azylu podľa §10 a ministerstvo po uplynutí trojročnej lehoty, v ďalšom konaní zistí, že nie sú splnené podmienky pre odňatie azylu podľa §10, ministerstvo bez návrhu rozhodne o jeho predĺžení lehoty azylu podľa §10 na dobu neurčitú.“ 

Odôvodnenie: 
Právnym následkom nepodania žiadosti v lehote je zánik azylu ex lege. Je potrebné mu dať možnosť požiadať aj v posledný deň lehoty. 
a: 
Zároveň navrhujeme, aby podobne ako podľa českej právnej úpravy (§53a ods.1 českého zákona o azyle) bola zohľadnená situácia, keď cudzinec nemohol požiadať o udelenie azylu na dobu neurčitú z dôvodov nezávislých na jeho vôli. Takáto právna úprava zabezpečí možnosť preklenúť situácie, pri ktorých dôvody pre trvanie azylu nezanikli a azylant požiadal o udelenie azylu najneskôr tri dni po tom, čo odpadol dôvod, ktorý mu v podaní žiadosti bránil. 
a: 
Zákon o azyle na jednej strane stanovuje, že azyl podľa § 10 sa prvý krát udeľuje na tri roky. Na druhej strane však taxatívne vymenúva dôvody zániku azylu, medzi ktoré ale nepatrí uplynutie trojročnej lehoty v prípade azylu podľa §10, pokiaľ bola podaná včas žiadosť o jeho udelenie na dobu neurčitú. Azyl podľa §10 preto v nemálo prípadoch trvá aj po uplynutí trojročnej lehoty, na ktorú bol prvýkrát udelený. 
V praxi je preto potrebné legislatívne ošetriť preklenutie obdobia od momentu, kedy uplynula trojročná lehota do momentu právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o žiadosti o udelenie azylu podľa §10 na dobu neurčitú. Rozhodovanie ministerstva môže aj pri podaní žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú 90 dní pred uplynutím trojročnej lehoty byť predĺžené a trvať viac ako 90 dní. V záujme kontinuity právneho postavenia zákon by mal jednoznačne vyjadriť právne postavenie cudzinca počas tohto obdobia a zároveň by mu mal na tento účel poskytnúť doklad o pobyte, ktorý by mal mať platnosť minimálne pol roka. 
To isté sa týka situácie, keď ministerstvo odníme azyl a cudzinec sa domáha zrušenia tohto rozhodnutia a trvania udeleného azylu podľa §10. 
 	Z 	ČA 	Predĺženie lehoty na podanie žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú do posledného dňa akceptované; možnosť dodatočného požiadania o udelenie azylu na dobu neurčitú neakceptovaná. 	
Liga za ľudské práva 	K § 20 ods.3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K § 20 ods.3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme, aby lehota v druhej vete nekončila 10 dní pred uplynutím jednoročnej lehoty, ale „a najneskôr v posledný deň lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá“. 

Navrhujeme odsek 3 doplniť vetou: „Ak podaniu žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany v lehote podľa druhej vety cudzincovi bránili dôvody nezávislé na jeho vôli, je oprávnený žiadosť o predĺženie doplnkovej ochrany podať najneskôr tri dni po odpadnutí týchto dôvodov.“ 

Odôvodnenie: 
Právnym následkom nepodania žiadosti v lehote je zánik doplnkovej ochrany ex lege. Je potrebné mu dať možnosť požiadať aj v posledný deň lehoty o jej predĺženie. 

Zároveň navrhujeme, aby podobne ako podľa českej právnej úpravy (§53a ods.1 českého zákona o azyle) bola zohľadnená situácia, keď cudzinec nemohol požiadať o predĺženie doplnkovej ochrany z dôvodov nezávislých na jeho vôli. Takáto právna úprava zabezpečí možnosť preklenúť situácie, pri ktorých dôvody pre trvanie doplnkovej ochrany nezanikli a cudzinec požiadal o predĺženie doplnkovej ochrany najneskôr tri dni po tom, čo odpadol dôvod, ktorý mu v podaní žiadosti bránil. 
 	Z 	ČA 	Predĺženie lehoty na podanie žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany do posledného dňa akceptované; možnosť dodatočného požiadania o predĺženie doplnkovej ochrany neakceptovaná. 	
Liga za ľudské práva 	K § 20 ods. 3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle (druhá pripomienka) 
K § 20 ods.3 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme aby prvá veta odseku znela: „Doplnková ochrana podľa §13a a 13b sa poskytuje na dobu počas, ktorej cudzinec spĺňa podmienky pre jej poskytovanie, najmenej na dva roky. Po uplynutí doby, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá podľa prvej vety, sa poskytovanie doplnkovej ochrany predĺži vždy o najmenej dva roky, ak sú splnené dôvody podľa §13a alebo §13b a nie sú dôvody na jej neposkytnutie podľa §13c ods.2 až 4.“ 
a 
Navrhujeme, aby sa v odseku doplnili vety: „V prípade, že ministerstvo nerozhodne o žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany najneskôr v posledný deň lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, doplnková ochrana trvá až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o tejto žiadosti. V prípade, že ministerstvo rozhodlo o zrušení doplnkovej ochrany a cudzinec podal proti takému rozhodnutiu opravný prostriedok, doplnková ochrana trvá aj po uplynutí lehoty, na ktorú bola poskytnutá, až do právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o jej zrušení; to neplatí pokiaľ opravný prostriedok nemá odkladný účinok. Pokiaľ súd vyhovie opravnému prostriedku proti rozhodnutiu o zrušení doplnkovej ochrany a ministerstvo po uplynutí lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, v ďalšom konaní zistí, že nie sú splnené podmienky pre zrušenie doplnkovej ochrany ministerstvo bez návrhu rozhodne o jej predĺžení na dobu podľa prvej vety“ 

Odôvodnenie: 
Z praxe je nám známe, že trvanie doplnkovej ochrany je jedna z najproblematickejších otázok, ktoré cudzincov na území SR trápia. Právna konštrukcia upravujúca formálne trvanie doplnkovej ochrany na jeden rok vyžadujúca formálnu žiadosť o jej predĺženie a každoročné rozhodovanie o tom, prináša v praxi vážne komplikácie pri jej uplatňovaní pre cudzincov, ktorým bola poskytnutá. Zároveň ide o byrokratické riešenie, ktoré neprimerane zaťažuje štátne orgány – migračný úrad, oddelenia cudzineckej polície ako aj úrady práce, ako aj mimovládne organizácie, ktoré cudzincom s doplnkovou ochranou pomáhajú. Prepracované znenie Kvalifikačnej smernice, ktoré je potrebné transponovať do slovenského právneho poriadku do konca roku 2013, vyžaduje, aby doplnková ochrana trvala na dobu neurčitú a doklady, ktoré sa im vystavujú, majú mať minimálnu platnosť na dva roky. Z praxe je nám známe, že trvanie doplnkovej ochrany je jedna z najproblematickejších otázok, ktoré cudzincov na území SR trápia. Právna konštrukcia upravujúca formálne trvanie doplnkovej ochrany na jeden rok vyžadujúca formálnu žiadosť o jej predĺženie a každoročné rozhodovanie o tom sa v praxi neosvedčila a prináša vážne komplikácie pri jej uplatňovaní pre cudzincov, ktorým bola poskytnutá. Podobná právna úprava sa používa v Českej republike a použitie slova „minimálne“ vytvorí priestor pre správnu úvahu ministerstva, ktoré môže v praxi poskytnúť doplnkovú ochranu na dobu najviac primeranú individuálnemu prípadu, minimálne na dva roky. 
Navyše ministerstvo môže skúmať trvanie dôvodov pre poskytovanie doplnkovej ochrany počas celej doby jej poskytovania. Podľa §15b ods. 1 písm. a) je možné doplnkovú ochranu zrušiť akonáhle ministerstvo zistí, že pominuli dôvody pre jej poskytovanie. 
a: 
Zákon o azyle na jednej strane stanovuje, že doplnková ochrana trvá jeden rok. Na druhej strane však taxatívne vymenúva dôvody zániku doplnkovej ochrany, medzi ktoré ale nepatrí uplynutie doby, na ktorú bola poskytnutá, pokiaľ bola podaná včas žiadosť o jej predĺženie. Doplnková ochrana preto v nemálo prípadoch trvá aj po uplynutí doby, na ktorú bola poskytnutá. 
V praxi je preto potrebné legislatívne upraviť preklenutie obdobia od momentu, kedy uplynula lehota poskytnutia doplnkovej ochrany do momentu právoplatnosti rozhodnutia ministerstva o žiadosti o jej predĺženie. Rozhodovanie ministerstva môže aj pri podaní žiadosti o predĺženie doplnkovej ochrany 90 dní pred uplynutím lehoty, na ktorú bola doplnková ochrana poskytnutá, byť predĺžené a trvať viac ako 90 dní. V praxi sme boli svedkami konania o predĺženie doplnkovej ochrany, ktoré trvalo aj takmer rok. V záujme kontinuity právneho postavenia zákon by mal jednoznačne vyjadriť právne postavenie cudzinca počas tohto obdobia a zároveň by mu mal na tento účel poskytnúť doklad o pobyte, ktorý by mal mať platnosť minimálne pol roka. 
To isté sa týka situácie, keď ministerstvo zruší doplnkovú ochranu a cudzinec sa domáha zrušenia tohto rozhodnutia a trvania poskytovania doplnkovej ochrany. 
 	Z 	N 	Úpravu v tomto zmysle pripraví Ministerstvo vnútra SR v nadväznosti na transpozíciu novej tzv. kvalifikačnej smernice. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 25: § 20 ods. 4 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K § 20 ods.4 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme spresniť: “Ak ministerstvo rozhodne o neudelení azylu, vrátane neudelenia azylu na dobu neurčitú alebo o odňatí azylu,“ 

Odôvodnenie: 
Spresnenie vylúči pochybnosti, či sa v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú, má alebo nemá posudzovať otázka poskytnutia doplnkovej ochrany. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Liga za ľudské práva 	K § 20 ods.6 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
K § 20 ods.6 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle 
Navrhujeme spresniť: “Proti rozhodnutiu ministerstva o neudelení azylu, vrátane neudelenia azylu na dobu neurčitú...“ 
a: 
Navrhujeme doplniť vetou: „Na konania o predĺžení doplnkovej ochrany sa primerane vzťahujú ustanovenia tohto zákona o konaní o udelenie azylu.“ 

Odôvodnenie: 
Spresnenie vylúči pochybnosti, či v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú, možno alebo nemožno podať opravný prostriedok. 
a: 
Navrhujeme právnou úpravou spresniť interpretáciu závislosti výrokov o azyle a o doplnkovej ochrane. Právoplatnosť neudelenia azylu nie je podmienkou právoplatnosti poskytnutia doplnkovej ochrany. Zákon ich chápe ako nezávislé výroky, prax však priniesla aj aplikáciu a výklad v rozpore s ustanoveniami zákona. 

 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 26: § 21 ods.1 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle  
K Bodu 26. - K § 21 ods.1 zákona č. 480/2002 Z.z. o azyle - Navrhujeme spresniť: “Proti rozhodnutiu ministerstva o neudelení azylu, vrátane neudelenia azylu na dobu neurčitú...“ 

Zároveň navrhujeme doplnenie odseku 1 druhou vetou: „Proti rozhodnutiu o neudelení azylu, ktorým sa zároveň rozhodlo o poskytnutí doplnkovej ochrany, môže cudzinec podať opravný prostriedok aj výhradne proti časti rozhodnutia, ktorým sa neudelil azyl. Časť rozhodnutia o poskytnutí doplnkovej ochrany nadobúda právoplatnosť nezávisle na výroku o azyle.“ 

Odôvodnenie: 
Spresnenie vylúči pochybnosti, či v prípade zamietnutia žiadosti o udelenie azylu na dobu neurčitú, možno alebo nemožno podať opravný prostriedok.. 

Navrhujeme právnou úpravou spresniť interpretáciu závislosti výrokov o azyle a o doplnkovej ochrane. Právoplatnosť neudelenia azylu nie je podmienkou právoplatnosti poskytnutia doplnkovej ochrany. Zákon ich chápe ako nezávislé výroky, prax však priniesla aj aplikáciu a výklad v rozpore s ustanovením zákona. 
 	O 	N 	Úpravu v tomto zmysle pripraví Ministerstvo vnútra SR v nadväznosti na transpozíciu novej tzv. kvalifikačnej smernice. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 2: Zákona o správnych poplatkoch 
Bod 2. - K položke 24 časti Oslobodenie II. časti Vnútorná správa Sadzobníka správnych poplatkov - Navrhujeme doplniť desiaty bod v nasledujúcom znení: „10. Od poplatkov podľa písmena f) tejto položky sú oslobodené osoby, ktorým bola na území Slovenskej republiky udelená medzinárodná ochrana podľa zákona o azyle.“ 

Odôvodnenie: 
Doklad o pobyte je v prípade osôb s medzinárodnou ochranou nevyhnutnou podmienkou preukázania právneho postavenia na území Slovenskej republiky, a teda uplatňovania základných práv na území Slovenskej republiky. Keďže ide v drvivej väčšine o cudzincov, ktorí sa nachádzajú v hmotnej núdzi na území Slovenskej republiky, tieto poplatky nie sú schopní uhrádzať. V praxi pomáhajú poplatky uhrádzať mimovládne organizácie v rámci svojich projektov z prostriedkov Európskeho fondu pre utečencov. Máme za to, že prostriedky ERF je vhodnejšie využiť účelnejšie na plnenie cieľov fondu, ktorým je začleňovanie cudzincov do slovenskej spoločnosti, než na úhradu poplatkov inému správnemu orgánu v rámci ministerstva vnútra SR, ktoré je správcom týchto fondov. 
 	Z 	ČA 	Doplnené oslobodenie pri vydaní prvého dokladu o pobytu pre osoby s medzinárodnou ochranou. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 3: § 20a ods.1 posledná veta písm. e) zákona o Policajnom zbore 
K § 20a ods.1 posledná veta písm. e) zákona o Policajnom zbore 
Navrhujeme, aby sa na konci vety vložila bodkočiarka, a za ňou vložil dodatok: “; v prípade neplnoletej osoby je potrebný súhlas je zákonného alebo ustanoveného zástupcu alebo“. 

Odôvodnenie: 
Najlepšie záujmy osoby, ktorá o sebe vyhlási, že je maloletá alebo je pravdepodobné, že je maloletá, musia byť zabezpečené inštitútom súhlasu zákonného zástupcu alebo zástupcu ustanoveného na tento účel. 
 	Z 	N 	Keďže ide o úkon pred lekárskym vyšetrením na určenie veku, osoba sa podľa zákona považuje za plnoletú. 	
Liga za ľudské práva 	K § 20a ods.1 posledná veta písm. f) zákona o Policajnom zbore 
K § 20a ods.1 posledná veta písm. f) Navrhujeme na začiatku vety v písm. f) uviesť: „ktorý je starší ako 14 rokov veku, na účel konania o udelenie azylu....“ 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme spresniť tak, aby oprávnenie policajného útvaru nešlo nad účel nevyhnutný pre konanie o azyle podľa zákonu o azyle. Jeho § 23 ods.1 ustanovuje povinnosť podrobiť sa odňatiu daktyloskopických odtlačkov iba žiadateľovi o azyl staršiemu ako 14r. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 1: § 250sa ods. 3 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok 
K § 250sa ods. 3 OSP: 

Navrhujeme doplnenie § 250sa ods. 3 druhou vetou v znení: „Rozhodnutie krajského súdu, proti ktorému nie je možné podať odvolanie, je právoplatné a vykonateľné dňom vyhlásenia.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhnutého §250sa ods. 6 je rozsudok odvolacieho súdu (NS SR) právoplatný a vykonateľný jeho vyhlásením. Podľa názoru Ligy za ľudské práva by aj rozsudok krajského súdu, proti ktorému nie je možné podať odvolanie, mal byť analogicky podľa tejto právnej úpravy právoplatný a vykonateľný jeho vyhlásením. V tom prípade by sa vyriešila otázka bezodkladného prepustenia osoby, ktorá je zaistená na základe nezákonného rozhodnutia a učinilo by sa plne zadosť požiadavkám čl.5 ods.4 Európskeho dohovoru. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 1: § 250sa ods. 4 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok 
K § 250sa ods. 4 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadokOSP: 
Navrhujeme vypustenie 7 dňovej lehoty na podanie odvolania a ponechanie súčasnej 15 dňovej lehoty 

Odôvodnenie: 
Trváme na zachovaní 15-dňovej lehoty na podanie odvolania na NS SR. Nevidíme dôvod, prečo by malo byť oprávnenie účastníka disponovať možnosťou odvolania na NS SR obmedzené a skrátená lehota na podanie odvolania na 7 dní. V prípade štátnych príslušníkov tretích krajín, ktorí sú pozbavení osobnej slobody a nemajú zaručený automatický prístup k právnej pomoci, nie je predsa reálne očakávať, že v priebehu 7 dní dokážu podať odvolanie, ktoré je kvalifikovaným právnym podaním v rámci dvojstupňového súdneho prieskumu zákonnosti rozhodnutia o zaistení. Skrátením lehoty na podanie odvolania na 7 dní sa výrazne obmedzí prístup cudzincov k druhému stupňu opravného konania voči zaisteniu. Lehota na podanie odvolania musí poskytnúť cudzincovi reálnu možnosť, aby bol schopný skontaktovať advokáta, vysvetliť mu svoju situáciu za prípadnej pomoci vhodného tlmočníka, dohodnúť sa na obsahu odvolania, ako aj poskytnúť advokátovi minimálny čas na prípravu kvalitného odvolania. Máme za to, že záujem zrýchliť opravné konanie by nemal ísť na úkor cudzinca, ktorého osobná sloboda je obmedzená. Disponovanie odvolaním znamená aj možnosť podať odvolanie hneď v prvý deň lehoty, takže aj v súčasnosti by štátni príslušníci tretích krajín mohli v záujem zrýchlenia svojho konania podávať odvolania už v prvý deň zákonnej lehoty. V praxi sa tak ale nedeje a to práve z dôvodu, že musí ísť o kvalifikované právne podanie, ktorého príprava si vyžaduje čas, najmä pokiaľ ide o možnosť cudzinca získať právnu pomoc. Liga za ľudské práva navrhuje zachovanie 15dňovej lehoty na podanie odvolania na odvolací súd. 
 	Z 	N 	Lehota na podanie odvolania proti rozhodnutiu krajského súdu ponechaná na siedmich dňoch. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 1: § 250sa ods. 4 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok (druhá pripomienka) 
K § 250sa ods. 4 zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok (OSP) 
Navrhujeme v § 250sa ods.4 doplniť tretiu vetu v nasledujúcom znení: „Proti zrušujúcemu rozsudku krajského súdu nie je možné podať odvolanie.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa navrhovaného znenia §250sa ods. 1 OSP sa na toto konanie použijú ustanovenia §250l až §250r. Zámerne je z tohto odseku vynechaný odkaz na §250s, ktorý upravuje špecifickú otázku možnosti podať odvolanie proti rozhodnutiu krajského súdu, ktorým bolo preskúmané rozhodnutie správneho orgánu, ako aj zákaz obnovy konania, dovolania a mimoriadneho dovolania v týchto veciach. To znamená, že odvolanie proti rozhodnutiu krajského súdu by prichádzalo do úvahy vždy bez ohľadu na to, či by išlo o rozhodnutie súdu, ktorým bolo rozhodnutie správneho orgánu potvrdené alebo zrušené a bez ohľadu na dôvod zrušenia. Podať opravný prostriedok by kedykoľvek mohol nielen cudzinec, o ktorého zaistenie ide, ale aj správny orgán (policajný útvar), ktorý ho zaistil. Opravný prostriedok podaný zaisteným cudzincom by mal byť účinný a spĺňať požiadavky čl.5 ods. 4 Európskeho dohovoru na ochranu ľudských práv a slobôd. Podľa neho každý, kto je zatknutý alebo inak pozbavený slobody, má právo podať návrh na začatie konania, v ktorom súd urýchlene rozhodne o zákonnosti pozbavenia jeho slobody a nariadi prepustenie, ak je pozbavenie slobody nezákonné. Pokiaľ by policajný útvar mal možnosť podať odvolanie voči zrušujúcemu rozsudku krajského súdu, nemožno hovoriť o účinnom opravnom prostriedku podľa čl.5 ods.4 Európskeho dohovoru. Z tohto dôvodu máme za to, že možnosť podania odvolania voči zrušujúcemu rozsudku krajského súdu by mala byť vylúčená a navrhujeme v §250sa ods.4 doplniť tretiu vetu v nasledujúcom znení: „Proti zrušujúcemu rozsudku krajského súdu nie je možné podať odvolanie.“ 
 	Z 	ČA 	Pri možnosti podať odvolanie proti rozhodnutiu krajského súdu ponechané status quo. 	
Liga za ľudské práva 	Bod 1: K § 250sa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok 
K § 250sa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok (OSP): 
Navrhujeme doplniť § 250sa o ods. 8 v znení: „„Súd v zrušujúcom rozsudku zároveň nariadi bezodkladné prepustenie osoby zo zaistenia.“ 

Odôvodnenie: 
Podľa § 90 ods. 2 písm. b) bod 2 zákona o pobyte cudzincov je zariadenie povinné cudzinca bezodkladne prepustiť na základe právoplatného rozhodnutia súdu. Zákon o pobyte cudzincov bližšie neurčuje na základe akého právoplatného rozhodnutia súdu je zariadenie povinné cudzinca prepustiť, dá sa ale predpokladať, že ide o súdne rozhodnutie, ktorým sa priamo nariaďuje prepustenie osoby zo zaistenia alebo rozhodnutie súdu. Výrok zrušujúceho rozsudku na základe § 250j OSP znie: „...rozhodnutie ruší a vec vracia na ďalšie konanie“. Požiadavka Európskeho dohovoru v čl.5 ods.4 týkajúca sa nariadenia prepustenia, ak je pozbavenie slobody nezákonné, by bola vhodne premietnutá do osobitnej úpravy §250sa pridaním navrhovaného odseku 7. 

 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K § 250sa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok (druhá pripomienka) 
K §250sa zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok (OSP): 
Navrhujeme zavedenie práva na prístup k bezplatnej právnej pomoci pre cudzincov v konaní o zaistení, alebo zavedenie automatického prieskumu každého rozhodnutia o zaistení príslušným súdom. 

Odôvodnenie: 
Podanie opravného prostriedku podľa druhej hlavy piatej časti OSP je kvalifikovaným právnym podaním, ktoré nie je cudzinec schopný zvládnuť sám na takej úrovni, aby bol schopný dosiahnuť ochranu svojich práv. Právomoc Centra právnej pomoci nezahŕňa právnu pomoc v konaní o zaistení. (Napriek pokusu o rozšírenie právomoci Centra právnej pomoci o poskytovanie právnej pomoci v konaní o zaistení, táto právna úprava neprešla parlamentom.) Na druhej strane by bolo teda vhodné upraviť povinnosť štátu takúto bezplatnú právnu pomoc zabezpečiť. Zabezpečenie takejto právnej pomoci je možné cez Európsky návratový fond, ktorý spravuje Ministerstvo vnútra SR. V prípade, ak toto nebude možné (RF v r. 2013 nepodporuje právnu pomoc v konaniach o zaistení), navrhujeme zavedenie systému, kedy by každé vydané rozhodnutie o zaistení podliehalo automatickému súdnemu prieskumu, keďže ide o pozbavenie osobnej slobody. Takéto riešenie by bolo v súlade s čl. 5 ods. 4 Dohovoru. Ak prístup k právnej pomoci v zaistení nebude zabezpečený, Slovensko sa vystavuje vážnemu medzinárodnému škandálu. 
 	Z 	N 	Legislatívna úprava právneho zastupovania ponechaná status quo. 	
Liga za ľudské práva 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Vypustiť slová „povolenie na pobyt“ a nahradiť slovami: „udelenia pobytu“. 

Odôvodnenie: 
Terminológia zákona upustila od používania pojmu „povolenie na pobyt“. Je potrebné vypustiť tento pojem aj z definície v tomto ustanovení. 
 	O 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov (druhá pripomienka) 
K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Doplniť, že obdobím nepretržitého pobytu sa rozumie aj pobyt podľa § 34 ods.15, § 40 ods.8, § 47 ods.7, § 48 ods.5, § 53 ods. 7 zákona o pobyte cudzincov 

Odôvodnenie: 
Zo zákona nie je zrejmé, či sa do nepretržitého pobytu započítavajú aj tzv. preklenovacie obdobia napr. § 34 ods.15, § 40 ods.8, § 47 ods.7, § 48 ods.5, § 53 ods. 7 zákona. V praxi to spôsobuje problém pri zmene druhu alebo účelu pobytu. Bolo by vhodné upraviť, že sa tieto obdobia oprávneného pobytu chápu aj ako nepretržitý pobyt. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Liga za ľudské práva 	K bodu 1: § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov (tretia pripomienka) 
V § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov - 
Vypustiť alebo spresniť zavedenie obdobia výkonu väzby do obdobia, ktoré sa nezapočítava do obdobia nepretržitého pobytu 

Odôvodnenie: 
Nezapočítavanie obdobia väzby do nepretržitého pobytu je v rozpore so zásadou prezumpcie neviny. Obdobie trvania väzby by mohlo byť vyňaté z nepretržitého pobytu iba v prípade, ak súvisiace trestné konanie skončilo právoplatným rozsudkom o vine. 

 	Z 	A 	Pôvodný návrh v tomto bode bol vypustený. 	
Liga za ľudské práva 	K bodu 2: § 2 odsek 1 písmeno o) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Vypustiť § 2 odsek 1 písmeno o) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme so zmenou a zavedením novej definície tolerovaného pobytu a faktickou zmenou tolerovaného pobytu na „nepobyt“, resp. „strpenie“ a to nasledovne: 

1. Takáto definícia tolerovaného pobytu je nesystémovo umiestnená v úvodných ustanoveniach zákona o pobyte cudzincov, zatiaľ čo prechodný, ani trvalý pobyt sa v nich nedefinuje. 

2. Pri tolerovanom pobyte ide systém rôznorodých dôvodov/účelov, pre ktoré je tolerovaný pobyt udeľovaný. Napr. aj osoby presídlencov (udelená dočasná ochrana) sa chápu ako cudzinci s udeleným tolerovaným pobytom. Tolerovaný pobyt je špecifický typ pobytu, ktorý slúži na krátkodobejšie riešenie a pre rôzne životné situácie vrátane takých, kedy štát zabezpečuje formu ochrany cudzincovi pred prenasledovaním alebo predchádza ohrozeniu jeho základných ľudských práv (vrátane obetí obchodovania s ľuďmi, maloletých bez sprievodu a osôb, u ktorých existuje prekážka administratívneho vyhostenia). V praxi sa potvrdilo, že hoci zanedbateľným počtom cudzincov, avšak je udeľovaný aj opakovane po dobu niekoľkých rokov a považujeme za neprimerane prísne a nerozumné, aby štát ešte znižoval už tak nízku životnú a právnu úroveň týchto osôb a bral im do budúcna možnosť integrácie prostredníctvom trvalého pobytu nehovoriac o možnosti požiadať o štátne občianstvo. Migrácia je pozitívnym javom a predstavuje prínos prijímajúcej krajine, čo platí aj v prípade cudzincov s udeleným trvalým pobytom. 

3. Podľa navrhovanej definície tolerovaný pobyt neoprávňuje na návrat na územie Slovenskej republiky. Takáto úprava je v rozpore s čl. 11 Smernice EU/2001/55 o dočasnej ochrane, ktorý vyžaduje, aby členské štáty prijali späť na svoje územie osobu požívajúcu dočasnú ochranu. 

4. Naša právna úprava delí cudzincov na široké spektrum kategórií s rozdielnym právnym postavením, čo je samotné v rozpore s viacerými strategickými dokumentmi EÚ, ktoré volajú po zbližovaní právneho postavenia štátnych príslušníkov tretích krajín s občanmi EU a nie po vytváraní „subkategórii“ a „druhotriednych“ cudzincov. Považujeme uvedenú zmenu za neodôvodnenú a neprimeranú a to aj vzhľadom na nízke počty udelených pobytov. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K § 2 odsek 1 písmeno p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Navrhujeme zmeniť definíciu účelového manželstva v § 2 odsek 1 písmeno p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov tak, aby toto konanie bolo vymedzené súčasne aspoň dvoma znakmi v zmysle smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov a to nasledovne: „účelovým manželstvom manželstvo uzavreté s cieľom získať pobyt bez záujmu zdieľať spoločnú domácnosť.“ 

Odôvodnenie: 
Účelovým manželstvom sa podľa nášho názoru rozumie manželstvo uzavreté s cieľom získať pobyt a zároveň manželstvo, ktoré nesmeruje k spoločnému životu v jednej domácnosti. Aby sme mohli považovať manželstvo za účelové a aby táto skutočnosť mohla byť relevantne preukázaná, podľa nás musí napĺňať oba tieto znaky. Je potrebné prihliadať aj na skutočnosť, či manželia žijú v spoločnej domácnosti, alebo či majú spoločné deti, nakoľko subjektívne dôvody ako je „vekový rozdiel“ alebo „krátka známosť“ nemajú byť osamotenými a relevantnými kritériami dokazujúcimi, že manželstvo bolo uzavreté účelovo a umožňujú veľkú mieru voľnej úvahy správneho orgánu. Ako uvádzajú právni teoretici, napr. pozri Králičková, Z.: Právní aspekty spekulativních sňatků s cizinci alebo Knapp, V. Teorie práva. 1.vydání. Praha: C. H. Beck: Prokazování skutečnosti, že cizinec uzavřel manželství pouze s cílem získat povolení k pobytu, bude v praxi zřejmě velmi složité. Snad pouze v případě, kdy manželé nikdy nezaloží společnou domácnost, bude možné se domnívat, že šlo o fingovaný sňatek. 

Tento názor sa opiera o oznámenie Európskej Komisie (KOM(2009) 313 v konečnom znení) o usmernení na lepšiu transpozíciu a uplatňovanie smernice 2004/38/ES o práve občanov Únie a ich rodinných príslušníkov voľne sa pohybovať a zdržiavať sa v rámci územia členských štátov. Podľa Oznámenia: Manželstvo nemožno považovať za účelové len z toho dôvodu, že prináša výhodu v podobe možnosti prisťahovalectva. Znamená to, že definícia účelového manželstva je v rozpore s cieľom smernice a je potrebné jej prepracovanie. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Liga za ľudské práva 	K bodu 3: § 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 2 ods. 1 písm. h) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Uvedený rozsah v § 2 ods. 1 písm. h) preniesť aj do § 43 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov a rozšíriť tak rozsah kategórií pre trvalý pobyt rovnakým spôsobom ako je to v § 2 ods. 1 písm. h) 

Odôvodnenie: 
V nadväznosti na toto riešenie navrhujeme doplniť § 43 ods.1 zákona o pobyte cudzincov o kategórie rodinných príslušníkov občana Slovenskej republiky rovnakým spôsobom ako je to v § 2 ods.1 písm. h). Súčasná právna úprava spôsobuje stav, keď občania Slovenskej republiky sú pri uplatňovaní svojho práva na rodinný a súkromný život na území SR znevýhodnení v porovnaní s ostatnými občanmi EÚ. Podľa súčasnej úpravy môže občan SR viesť rodinný život na území SR s rodinným príslušníkom (nad rámec definície rodinných príslušníkov podľa § 43 ods.1), ktorý je štátnym príslušníkom tretej krajiny, iba za predpokladu, že ide o návrat na pobyt alebo pripojenie na pobyt späť na územie SR. Úprava je diskriminačná k štátnym občanom SR a deformačne pôsobí na rodinné vzťahy, keď umožňuje pre týchto rodinných príslušníkov občana SR pobyt na území SR jedine po tom, čo už mali spoločný pobyt v inom členskom štáte. 

 	O 	N 	Okruh rodinných príslušníkov občana EÚ vyplýva zo smernice 2004/38/ES. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10: § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
K Bodu 10: V § 19 ods. 2 písm. a) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov vypustiť časť vety za bodkočiarkou: „ ktorý má udelený tolerovaný pobyt na území Slovenskej republiky alebo”, a upraviť znenie vety na: „to neplatí ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý sa na území Slovenskej republiky zdržiava na základe osobitného predpisu,2)”. 

Odôvodnenie: 
Nie je dôvod, prečo by cudzinci s tolerovaným pobytom nemali mať zákonnú možnosť podať žiadosť o overenie pozvania pre cudzinca v zahraničí. V prípade, ak ich žiadosť o overenie pozvania nesplní zákonné podmienky, policajný útvar pozvanie neoverí. Osobitne je táto možnosť nevyhnutná v prípade osoby, ktorá má v SR udelený tolerovaný pobyt ako obeť obchodovania s ľuďmi. V opačnom prípade existuje riziko, že sa zamedzí zlúčeniu maloletých detí s osobou, ktorá má udelený tolerovaný pobyt ako obeť obchodovania s ľuďmi, ak sa deti nachádzajú v krajine pôvodu, alebo v inej krajine, a slúžia ako nástroj na ďalšie vydieranie a zastrašovanie obete obchodníkmi s ľuďmi. 
 	Z 	ČA 	Z tolerovaného pobytu ponechaný iba tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1.  	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10: § 19 ods. 6 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
K Bodu 10: Vypustiť v § 19 ods. 6 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov slová „spolu s dokladom, ktorým preukáže vykonávanie obdobnej činnosti pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny“ 

Odôvodnenie: 
Ide o všeobecné ustanovenie, pričom nie je dôvod obmedzovať možnosť pozvania podnikateľa zaoberajúceho sa inou činnosťou. Došlo by k obmedzeniu práva na rozšírenie oblasti podnikania slovenských podnikateľských subjektov. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10 
Vypustiť celé znenie § 19 ods. 6 písm. c) 

Odôvodnenie: 
Žiadne obchodné vzťahy doposiaľ nemuseli byť a teda nie je čo preukazovať. Slovo „najmä“ nerieši skutočnosť, že preukázanie tohto ustanovenia bude policajným orgánom vyžadované obligatórne (skúsenosť z praxe). Okrem toho slovo „najmä“ navodzuje prostredie korupcie – u koho sa vyžadovať budú a u koho nie? Zákon by mal byť jednoznačný s minimom možností na nejednotný postup. 
 	Z 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10: § 19 ods. 7 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Vypustiť v § 19 ods. 7 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov slová „spolu s výpisom z obchodného registra“. 

Odôvodnenie: 
Obchodný register predkladá pozývajúca osoba obligatórne ako doklad podľa § 19 ods. 6 písm. b) 
 	O 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10: V § 19 ods. 9 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 19 ods. 9 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov doplniť vetu: „Ustanovenie ods. 7 sa nevzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 2 písm. d).” 

Odôvodnenie: 
Aj v tomto prípade ide o skutočnosť, že osoby, ktoré sú obeťami obchodovania s ľuďmi požívajú v SR zvýšenú ochranu, preto by rovnako ako azylanti a cudzinci s doplnkovou ochranou mali požívať rovnaké zvýhodnenie pri žiadosti o overenie pozvania. Tieto osoby sú zaradené do Programu Ministerstva vnútra na pomoc obetiam obchodovania s ľuďmi a aj z tohto dôvodu by od nich nemala byť vyžadová podmienka preukázať schopnosť uhradiť všetky náklady spojené s vycestovaním pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. 
 	Z 	N 	Základné náležitosti pozvania upravuje priamo aplikovateľný predpis EÚ - vízový kódex. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 10: V § 19 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
V § 19 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov zmeniť navrhovanú lehotu na rozhodnutie o overení pozvania z 20 na doterajších 15 dní, tak ako je to v pôvodnom znení zákona 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že nami požadovaná lehota je pre overenie pozvania policajným útvarom postačujúca a v dôvodovej správe zákonodarca neuvádza, z akého dôvodu je potrebné jej predĺženie. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 13: § 23 odsek 1 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 23 odsek 1 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Odporúčame prehodnotiť v spolupráci s MŠ SR a MPSVR celkovú dĺžku trvania konania o pobyt na účel zamestnania. 

Odôvodnenie: 
Obávame sa, že napriek zdôvodneniu dôvodovej správy celý proces bude rovnako dlhý a náročný nakoľko úrad práce bude požadovať aj uznanie dokladov o vzdelaní u neregulovaných profesií, čo znamená, že udelenie pobytu môže trvať dlhšie ako to bolo doposiaľ. Prosíme, aby si zodpovedné inštitúcie ujasnili lehoty. 

 	O 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 14: § 23 odsek 4 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 23 odsek 4 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Doplniť do § 23 ods. 4 nové písm. e), ktoré znie : 
„ je spoločník obchodnej spoločnosti, štatutárny orgán obchodnej spoločnosti alebo člen štatutárneho orgánu obchodnej spoločnosti, ktorý plní úlohy pre významného zahraničného investora alebo obchodnú spoločnosť, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu, vykonávaním činností na území Slovenskej republiky“ 

Odôvodnenie: 
Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pobyt a žiadať o prechodný pobyt na účel zamestnania na 7 dní alebo 21 dní by bolo nezmyselné a zbytočne by zaťažovalo cudzineckú políciu. Keďže tento ich status doposiaľ zákon o pobyte nerieši máme za to, že právnu úpravu je potrebné upraviť v súlade s predmetným návrhom. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie sa zváži pri najbližšej novelizácii zákona. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 14: § 23 ods. 4 nové písm. f) zákona č. 404/2011 Z.z. 
Doplniť do § 23 ods. 4 nové písm. f) zákona č. 404/2011 Z.z., ktoré znie : „pre významného zahraničného investora alebo obchodnú spoločnosť, ktorej bola poskytnutá investičná pomoc podľa osobitného predpisu, na území Slovenskej republiky zabezpečuje dodávky tovaru alebo služieb a tento tovar dodáva alebo uskutočňuje montáž na základe obchodnej zmluvy, záručné a opravárenské práce, práce týkajúce sa nastavenia systémov výrobných zariadení, programátorské práce, odborné školenia, audity, predstavenstvá, dozorné rady, certifikácie alebo poradenskú činnosť“, 

Odôvodnenie: 
Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pobyt a žiadať o prechodný pobyt na účel zamestnania na 7 dní alebo 21 dní by bolo nezmyselné a zbytočne by zaťažovalo cudzineckú políciu. Keďže tento ich status doposiaľ zákon o pobyte nerieši máme za to, že právnu úpravu je potrebné upraviť v súlade s predmetným návrhom. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie sa zváži pri najbližšej novelizácii zákona. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 14: § 23 odsek 4 zákona č. 404/2011 Z.z. 
Doplniť do § 23 ods. 4 nové písm. g), ktoré znie : 
„v Slovenskej republike zabezpečuje dodávky tovaru alebo služieb alebo tento tovar dodáva, alebo uskutočňuje montáž na základe obchodnej zmluvy, prípadne uskutočňuje záručné a opravárenské práce“ 

Odôvodnenie: 
Štátni príslušníci tretej krajiny, ktorí prichádzajú na územie SR vykonávať tieto činnosti sa na území SR zdržiavajú buď na základe víza alebo bezvízovej dohody. Ani jedna z týchto možností im však nepovoľuje vykonávať akékoľvek činnosti, ktoré súvisia s pracovnou činnosťou. Keďže ich pobyt je krátkodobý a zvyčajne sa vopred nedá predvídať (opravy, dodávky tovaru, montáže,...), nie je z praktického hľadiska možné im vopred vybaviť pobyt a žiadať o prechodný pobyt na účel zamestnania na 7 dní alebo 21 dní by bolo nezmyselné a zbytočne by zaťažovalo cudzineckú políciu. Keďže tento ich status doposiaľ zákon o pobyte nerieši máme za to, že právnu úpravu je potrebné upraviť v súlade s predmetným návrhom. 
 	Z 	N 	Navrhované doplnenie sa zváži pri najbližšej novelizácii zákona. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 20: § 31 odsek 3 prvá veta zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
K § 31 odsek 3 prvá veta zákona č. 404/2011 Z.z. 
Navrhujeme odstrániť slová: „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený pobyt podľa § 58 ods. 1 alebo ak ide o žiadateľa o udelenie azylu.3)“ 

Odôvodnenie: 
Vyňatie týchto dvoch skupín vyslovene humanitárnych migrantov z možnosti upraviť si pobyt na území SR iným spôsobom považujeme za neodôvodnené, nehumánne a v rozpore so záujmom Slovenskej republiky (preventívny aspekt). V oboch prípadoch ide o počtom bezvýznamné skupiny migrantov, u ktorých je predpoklad existencie prekážky administratívneho vyhostenia v prípade návratu do krajiny pôvodu, resp. v prípade cudzincov s tolerovaným pobytom podľa § 58 ods. 1 písm. c) ide o osoby, ktoré nemôžu z určitého vážneho dôvodu z územia SR vycestovať a nie je dôvod na ich zaistenie. 
Domnievame sa, že najmä v prípade, ak tieto osoby spĺňajú podmienky na udelenie pobytu (inak by nemohli ani len podať žiadosť o udelenie pobytu) nie je dôvod, aby štát tieto osoby nútil vycestovať, keď je evidentné že vycestovať nemôžu resp. nechcú lebo majú obavy z ohrozenia života. Polícia má v tomto prípade možnosť žiadosť prevziať a v prípade akýchkoľvek pochybností existujú zákonné dôvody žiadosť zamietnuť a pobyt neudeliť. Tvorca zákona uvedenú zmenu dostatočne neodôvodnil, preto je evidentné, že ide iba o vytvorenie právnej prekážky, pričom práve štátne orgány by sa mali snažiť ísť príkladom transparentného a spravodlivého (hoci aj prísneho) konania všetkým účastníkom právnych vzťahov na tomto úseku. Nie je zrejmé v čom spočíva záujem na tom, aby uvedené osoby nemali možnosť podať žiadosť o pobyt na území SR. Previnili sa snáď tým, že žiadajú Slovenskú republiku o ochranu pred prenasledovaním alebo štát túto skutočnosť vôbec zdôvodnenú nemá? 

Snaha upraviť si pobyt zákonným a transparentným spôsobom, v prípade ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa dôvody pre udelenie pobytu, je z nášho pohľadu absolútne správnym a legitímnym konaním. V prípade, ak štátny príslušník tretej krajiny nesplní zákonné podmienky pre udelenie pobytu, štátny orgán jeho žiadosť zamietne. Preto nevidíme legitímny dôvodov, prečo by tieto osoby mali byť vylúčené z možnosti podať žiadosť o pobyt na území SR, keďže ich pobyt sa považuje za oprávnený. 
Nesúhlasíme s argumentom uvedeným v dôvodovej správe, ktorý sa týka žiadateľov o azyl – v prípade ak žiadateľ o azyl podá zároveň žiadosť o udelenie pobytu, ide o dve rôzne konania a dva rôzne nároky, o ktorých rozhodujú dva rôzne orgány – Migračný úrad MV SR a Úrad hraničnej a cudzineckej polície P PZ. V prípade konania o azyle ide o humanitnú ochranu, v prípade konania o pobyte ide o udelenie pobytu, nemôže teda ísť „o rozhodovanie o priznaní rovnakého práva“, tento argument nie je správny. 
Rovnako neobstoja ani argumenty zákonodarcu o zneužívaní azylového konania na účel podania žiadosti o pobyt a snahe vyhnúť sa nepriaznivým následkom ich neoprávneného pobytu. V prípade, ak žiadateľ o azyl nespĺňa podmienky pre udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany, Migračný úrad MVSR vydá negatívne rozhodnutie o jeho žiadosti. V prípade, ak nespĺňa podmienky pre udelenie pobytu, ÚHCP vydá rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o pobyt. V oboch prípadoch, po tom, čo uvedené rozhodnutia nadobudnú právoplatnosť, je možné začať voči takýmto štátnym príslušníkom tretích krajín konanie o administratívnom vyhostení s ich následným vyhostením. V prípade, ak tieto osoby ale splnia dôvody pre udelenie pobytu, majú zákonný nárok na udelenie pobytu bez ohľadu na to, či ide o osobu, ktorá je v súčasnosti v konaní o udelenie azylu. 
Zároveň chceme poukázať na skutočnosť, že konanie o udelenie azylu (vrátane konania o doplnkovej ochrane) často trvá mesiace, niekedy aj roky. Je prirodzené, že počas tohto obdobia môžu nastať situácie, kedy žiadateľ o azyl začne spĺňať podmienky pre udelenie pobytu (napr. sa zamestná, začne podnikať alebo študovať, alebo uzavrie manželstvo), preto nie je dôvod zakazovať týmto osobám podať žiadosť o udelenie pobytu na území SR. 
 	Z 	ČA 	Vypustený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 písm. a). 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 21: § 32 odsek 1 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Princíp aplikovaný v § 32 ods. 1 navrhujeme aplikovať na všetky konania o pobyte podľa zákona. 

Odôvodnenie: 
Odôvodňujeme návrat k predošlej právnej úprave za účinnosti zákona č. 48/2002 Z.z. podľa ktorého bolo možné podať aj neúplnú žiadosť. Ide o jedno z dôležitých práv účastníka konania byť poučený o nedostatkoch podania a mať primeranú lehotu na ich odstránenie. Súčasná právna úprava pôsobí eliminačne. 
 	Z 	ČA 	Poskytnutie informácie o tom, ktoré doklady treba ešte doložiť, sa bude vzťahovať na všetky účely prechodného pobytu, ako aj na trvalý pobyt. Pôvodne navrhovaná druhá veta bola po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustená. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 29: § 32 ods. 6 písm. g) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 32 ods. 6 písm. g) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Navrhujeme za slovom „mzdy“ vypustiť čiarku a doplniť slovo „alebo“. 

Odôvodnenie: 
Text je potrebné upraviť z dôvodu zamedzenia kumulácie podmienok. 

 	O 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	Doplnenie úpravy prechodného pobytu na účel zamestnávania 
Žiadame doplniť ustanovenie o postupe policajného orgánu v prípade ak štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bol udelený prechodný pobyt na účel zamestnania podľa § 23 ods. 1 prešiel do kategórie podľa § 23 ods. 2 a naopak. 

Odôvodnenie: 
Považujeme to za potrebné z dôvodu vyhnutia sa konfliktu so zákonom a odstránenia právnej neistoty. Navrhujeme doplniť 30 dňovú ochrannú lehotu v prípade ak štátny príslušník tretej krajiny prejde z kategórie § 23 ods. 1 do § 23 ods. 2 a naopak. 
 	O 	N 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 30: § 32 odsek 7 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
K § 32 odsek 7 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. 
V texte týkajúcom sa účtu v banke zriadenom na účely podnikania navrhujeme vypustiť slová: „Nesmie ísť o účet totožný s účtom podľa odseku 6.“. 

Odôvodnenie: 
Neodôvodnená administratívna podmienka. 
 	Z 	N 	Ide o preukazovanie dvoch rozdielnych vecí. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 33: § 32 ods. 16) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
K § 32 ods. 16) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. navrhujeme doplniť vetu: „Ak má štátny príslušník tretej krajiny účet v banke alebo v pobočke zahraničnej banky založený pred menej ako 3 mesiacmi, priloží k žiadosti potvrdenie o zostatku na účte.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme z dôvodu, že cudzinec, ktorý má účet v banke alebo v pobočke zahraničnej banky menej ako 3 mesiace, nemusí ešte disponovať výpisom z účtu, preto je potrebné umožniť mu preukázať finančné zabezpečenie aj výpisom o zostatku na účte. Cudzincovi žiaden predpis neustanovuje povinnosť mať v banke založený účet minimálne 3 mesiace predtým, ako podá žiadosť o prechodný pobyt, preto je nami navrhované doplnenie dôvodné. 
 	O 	A 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 41: § 34 ods. 3 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov (prínos cudzincov podnikateľov hospodárstvu SR) 
§ 34 ods. 3 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov - 
Navrhujeme vypustiť slová „ods. 1 písm. a)“ a ponechať pôvodný text. 

Odôvodnenie: 
Považujeme za primerané ak sa výnimka vzťahuje na obe formy podnikania, nakoľko podnikatelia (vrátane konateľov obchodných spoločností) predstavujú hospodársky prínos ekonomike Európskej únie vrátane SR (ako ho definuje Európsky hospodársky a sociálny výbor vo svojom stanovisku č. SOC/449 z 18 septembra 2012) a nie je v záujme SR eliminovať práve túto formu migrácie neustálym sprísňovaním podmienok pre obnovu pobytu. V súčasnosti je dobrým hospodárskym výsledkom podnikania aj minimálny zisk spoločnosti, ktorá napr. investovala do ďalšieho podnikania, vytvorila pracovné miesta pre Slovenských pracovníkov, odvádzala poctivo dane a odvody. 

Je v záujme SR podporovať práve skupinu cudzincov, ktorí patria medzi najkreatívnejšiu časť populácie, osoby, ktoré vedia čeliť riziku podnikania, vytvoriť príležitosti tam, kde ich domáci podnikatelia nemusia vidieť. Ako uvádza stanovisko EESC: „Pri zvyšujúcej sa nezamestnanosti, v dôsledku ktorej je vytváranie pracovných miest pre EU hlavnou prioritou, má teraz ešte väčší význam, aby politickí činitelia EU uznali dôležitý prínos, ktorý pre hospodárstvo predstavujú podniky prisťahovalcov..“ Uvedené stanovisko zároveň potvrdzuje, že podnikatelia z radov prisťahovalcov práve na Slovensku (ako aj v ČR, Maďarsku a VB) vytvárajú pomerne viac pracovných miest než domáci podnikatelia. 

Vyzývame preto Ministerstvo vnútra SR, aby tento prínos uznalo a aby v právnej úprave prihliadalo na prínos podnikateľov z radov prisťahovalcov v záujme SR a vytvorilo spravodlivé podmienky pre ich podnikanie, nakoľko súčasné zhoršovanie uvedených podmienok a neobnovovanie pobytov má negatívne následky nie len na jednotlivcov spomedzi cudzincov ale aj na slovenských zamestnancov ich firiem a podnikov, ako aj dopady na hospodárstvo SR v čase hospodárskej krízy. 

 	Z 	ČA 	Obnovovanie prechodného pobytu na účel podnikania bolo prepracované tak, aby bolo možné za určitých podmienok obnoviť prechodný pobyt aj pri nedosiahnutí zisku. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 43: § 34 odsek 6 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
K Bodu 43: zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 34 odsek 6 žiadame zmeniť výšku finančného zabezpečenia, ak štátny príslušník tretej krajiny nebol oprávnený v predchádzajúcom zdaňovacom období podnikať, na dvojnásobok životného minima za každý mesiac už udeleného pobytu. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie uvedené v novele zákona núti štátneho príslušníka tretej krajiny viazať finančné prostriedky na preukázanie finančného zabezpečenia a znemožňuje mu ich investovať do podnikania a rozvoja firmy. 
 	Z 	ČA 	Požadovaná výška finančného zabezpečenia znížená z pôvodne navrhovaného 20-násobku životného minima na 10-násobok. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 44: § 34 odsek 8 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 34 odsek 8 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov: 
Žiadame zmeniť výšku finančného zabezpečenia, ak štátny príslušník tretej krajiny nebol oprávnený v predchádzajúcom zdaňovacom období podnikať, na päťnásobok životného minima za každý mesiac už udeleného pobytu. 

Odôvodnenie: 
Ustanovenie uvedené v novele zákona núti štátneho príslušníka tretej krajiny viazať finančné prostriedky na preukázanie finančného zabezpečenia a znemožňuje mu ich investovať do podnikania a rozvoja firmy. 
 	Z 	ČA 	Požadovaná výška finančného zabezpečenia znížená z pôvodne navrhovaného 100-násobku životného minima na 30-násobok. 	
Liga za ľudské práva 	Oprava „§ 34 ods. 4“ na „§ 34 ods. 14“ zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V texte opraviť „§ 34 ods. 4“ na „§ 34 ods. 14“ zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. 

Odôvodnenie: 
Legislatívne – technická úprava 
 	O 	N 	Nejasná pripomienka. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 61: § 44 ods. 1 návrhu zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V navrhovanom § 44 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z.z. vypustiť vetu za bodkočiarkou: „to neplatí, ak ide o štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený pobyt podľa § 58 ods. 1 alebo ak ide o žiadateľa o udelenie azylu.3“ a bodkočiarku nahradiť bodkou. 

Odôvodnenie: 
Vyňatie týchto dvoch skupín vyslovene humanitárnych migrantov z možnosti upraviť si pobyt na území SR iným spôsobom považujeme za neodôvodnené, nehumánne a v rozpore so záujmom Slovenskej republiky (preventívny aspekt). 
V oboch prípadoch ide o počtom bezvýznamné skupiny migrantov, u ktorých je predpoklad existencie prekážky administratívneho vyhostenia v prípade návratu do krajiny pôvodu, resp. v prípade cudzincov s tolerovaným pobytom podľa § 58 ods. 1 písm. c) ide o osoby, ktoré nemôžu z určitého vážneho dôvodu z územia SR vycestovať a nie je dôvod na ich zaistenie. Domnievame sa, že najmä v prípade, ak tieto osoby spĺňajú podmienky na udelenie pobytu (inak by nemohli ani len podať žiadosť o udelenie pobytu) nie je dôvod, aby štát tieto osoby nútil vycestovať, keď je evidentné že vycestovať nemôžu resp. nechcú lebo majú obavy z ohrozenia života. Polícia má v tomto prípade možnosť žiadosť prevziať a v prípade akýchkoľvek pochybností existujú zákonné dôvody žiadosť zamietnuť a pobyt neudeliť. Tvorca zákona uvedenú zmenu dostatočne neodôvodnil, preto je evidentné, že ide iba o vytvorenie právnej prekážky, pričom práve štátne orgány by sa mali snažiť ísť príkladom transparentného a spravodlivého (hoci aj prísneho) konania všetkým účastníkom právnych vzťahov na tomto úseku. Nie je zrejmé v čom spočíva záujem na tom, aby uvedené osoby nemali možnosť podať žiadosť o pobyt na území SR. Previnili sa snáď tým, že žiadajú Slovenskú republiku o ochranu pred prenasledovaním alebo štát túto skutočnosť vôbec zdôvodnenú nemá? Snaha upraviť si pobyt zákonným a transparentným spôsobom, v prípade ak štátny príslušník tretej krajiny spĺňa dôvody pre udelenie pobytu, je z nášho pohľadu absolútne správnym a legitímnym konaním. V prípade, ak štátny príslušník tretej krajiny nesplní zákonné podmienky pre udelenie pobytu, štátny orgán jeho žiadosť zamietne. Preto nevidíme legitímny dôvodov, prečo by tieto osoby mali byť vylúčené z možnosti podať žiadosť o pobyt na území SR, keďže ich pobyt sa považuje za oprávnený. Nesúhlasíme s argumentom uvedeným v dôvodovej správe, ktorý sa týka žiadateľov o azyl – v prípade ak žiadateľ o azyl podá zároveň žiadosť o udelenie pobytu, ide o dve rôzne konania a dva rôzne nároky, o ktorých rozhodujú dva rôzne orgány – Migračný úrad MV SR a Úrad hraničnej a cudzineckej polície P PZ. V prípade konania o azyle ide o humanitnú ochranu, v prípade konania o pobyte ide o udelenie pobytu, nemôže teda ísť „o rozhodovanie o priznaní rovnakého práva“, tento argument nie je správny. 

Rovnako neobstoja ani argumenty zákonodarcu o zneužívaní azylového konania na účel podania žiadosti o pobyt a snahe vyhnúť sa nepriaznivým následkom ich neoprávneného pobytu. V prípade, ak žiadateľ o azyl nespĺňa podmienky pre udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany, Migračný úrad MVSR vydá negatívne rozhodnutie o jeho žiadosti. V prípade, ak nespĺňa podmienky pre udelenie pobytu, ÚHCP vydá rozhodnutie o zamietnutí žiadosti o pobyt. V oboch prípadoch, po tom, čo uvedené rozhodnutia nadobudnú právoplatnosť, je možné začať voči takýmto štátnym príslušníkom tretích krajín konanie o administratívnom vyhostení s ich následným vyhostením. V prípade, ak tieto osoby ale splnia dôvody pre udelenie pobytu, majú zákonný nárok na udelenie pobytu bez ohľadu na to, či ide o osobu, ktorá je v súčasnosti v konaní o udelenie azylu. 

Zároveň chceme poukázať na skutočnosť, že konanie o udelenie azylu (vrátane konania o doplnkovej ochrane) často trvá mesiace, niekedy aj roky. Je prirodzené, že počas tohto obdobia môžu nastať situácie, kedy žiadateľ o azyl začne spĺňať podmienky pre udelenie pobytu (napr. sa zamestná, začne podnikať alebo študovať, alebo uzavrie manželstvo), preto nie je dôvod zakazovať týmto osobám podať žiadosť o udelenie pobytu na území SR. 
 	Z 	ČA 	Vypustený tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 písm. a).  	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 66: S odvolaním na dikciu § 45 odsek 9 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Odporúčame určiť kritériá pojmu „významný zahraničný investor“ (počet pracovných miest, výška investícii a pod.). 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu transparentnosti a predchádzania korupcii je vhodné aby štát určil transparentným spôsobom postup ako sa bude uvedená skutočnosť posudzovať. 
 	O 	N 	Navrhované doplnenie nepovažujeme za potrebné. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 66: § 45 ods. 9 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 45 ods. 9 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
doplniť za slová „v Slovenskej republike“ text „alebo jeho dieťaťu, ktoré spĺňa podmienky podľa § 43 ods. 1 písm. b) až písm. d)“ 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu jednotného posudzovania pobytu celej rodiny. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 67: § 45 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 45 ods. 10 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
doplniť na konci vety slová „ak má tento účet založený aspoň tri mesiace“. 

Z logického dôvodu – podmienka by bola nesplniteľná ak by išlo o novo založený účet. 	Z 	N 	Namiesto výpisov z účtu bude postačovať potvrdenie o zostatku na účte. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 69: § 47 ods. 4 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 47 ods. 4 písm. b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov doplniť za slová „podľa § 43“ doplniť „ods. 1 písm. a), písm. d) a písm. e)“. 

Odôvodnenie: 
Logicky ak sa dieťa mladšie ako 18 rokov v čase povoľovania trvalého pobytu na päť rokov dožilo plnoletosti, nemôže túto podmienku splniť a nie je možné ho postihovať zrušením pobytu, resp. zamietnutím žiadosti o trvalý pobyt na neobmedzený čas za to, že sa dožilo 18 rokov. 

 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 70: § 47 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 47 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
za slová „v Slovenskej republike“ vložiť slová „alebo jeho dieťa“. 

Odôvodnenie: 
Z dôvodu jednotného posudzovania pobytu celej rodiny. 

 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 74: § 50 odsek 3 návrhu zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 50 odsek 3 návrhu zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 

Navrhujeme zachovať ods. 3 v znení:„Právo na trvalý pobyt štátneho príslušníka tretej krajiny udelený podľa § 43 ods. 1 písm. b) a písm. c) zostáva zachované aj po dosiahnutí 18 rokov veku“. Ponechať pôvodné očíslovanie. 

Odôvodnenie: 
Nie je možné postihovať štátneho príslušníka tretej krajiny zrušením pobytu, resp. zamietnutím žiadosti o trvalý pobyt na neobmedzený čas za to, že sa dožil 18 rokov. 
 	Z 	ČA 	Text upravený v zmysle pripomienky. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 76: § 52 ods. 2 písmeno b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 52 ods. 2 písmeno b) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov: v navrhovanom znení „b) má tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 alebo ods. 4,“ vypustiť slová: „§ ods. 1 alebo“. 

Odôvodnenie: 
Uvedený návrh je v rozpore s duchom a účelom Smernice Rady 2003/109/ES o právnom postavení štátnych príslušníkov tretích krajín, ktoré sú osobami s dlhodobým pobytom, podľa ktorej by každý cudzinec, ktorý sa oprávnene zdržiava na území členského štátu mal mať možnosť zvýšenia právneho statusu po uplynutí 5 rokov. Hlavným kritériom na získanie právneho postavenia osoby s dlhodobým pobytom by mala byť dĺžka pobytu na území členského štátu. Smernica cielene vyníma niektoré skupiny osôb (žiadateľov o azyl a osoby s doplnkovou ochranou), pričom je zrejmé, že cudzinci s pobytom porovnateľným s tolerovaným pobytom spod jej pôsobnosti vynímaní byť nemajú. Doterajšia prax oddelení cudzineckej polície ukázala, že bez ohľadu na právnu definíciu tolerovaného pobytu (ako pobyt alebo ako nepobyt), cudzincom nebolo umožňované žiadať o trvalý pobyt a iba niektorých vybraným kategóriám bolo umožnené požiadať o pobyt dlhodobý po účinnosti nového zákona k 1.1.2012. 

Domnievame sa, že nie je spoločensky žiadúce a humánne, aby cudzinec, ktorý prežije s tolerovaným pobytom na území SR viac ako 5 rokov a zároveň bola u neho konštatovaná existencia prekážky administratívneho vyhostenia, nemal mať možnosť požiadať o stabilnejší typ právneho postavenia. Domnievame sa tiež, že z hľadiska štatistík UHCP, ide o zanedbateľný počet cudzincov, ktorým SR tento pobyt prizná a právna úprava nepredstavuje a nikdy nebude predstavovať push faktor, ani motivovať a demotivovať cudzincov aby o tento typ pobytu požiadali, keďže ide o pobyt, ktorý krajina udelí podľa vlastného uváženia. Naopak, Slovensko má možnosť motivovať o.i. ilegálne žijúcich cudzincov aby si upravili svoj pobyt podľa zákona a boli políciou registrovaní, čo má pre SR omnoho väčší význam ako týmto osobám sťažiť život a úplne im znemožniť integráciu. 
 	Z 	N 	Čl. 3 ods. 2 smernice 2003/109/ES upravuje kategórie osôb, na ktorých sa táto smernica nevzťahuje. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 79: § 53 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
V § 53 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov navrhujeme doplnenie nového odseku 8, ktorý bude znieť: „Ak žiadosť o dlhodobý pobyt podá štátny príslušník tretej krajiny, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana podľa osobitného predpisu, k žiadosti o dlhodobý pobyt môže predložiť cudzinecký pas podľa §74 ods. 1, ak nemá vlastný cestovný doklad“. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú zmenu navrhujeme z dôvodu, že v praxi má väčšina cudzincov s doplnkovou ochranou vydaný cudzinecký pas podľa § 74 ods. 1 zákona o pobyte cudzincov, keďže nemajú vlastný cestovný doklad a tento si vzhľadom na podmienky v krajine pôvodu ani nemôžu vybaviť. Liga za ľudské práva víta umožnenie podať žiadosť o dlhodobý pobyt aj pre túto skupinu cudzincov, ak sa však neodstráni povinnosť pre týchto cudzincov predložiť cestovný doklad pri podávaní žiadosti o pobyt, pôjde len o možnosť, ktorá bude pre väčšiu časť cudzincov trvalo nedostupná. Ani znenie zákona o pobyte cudzincov v § 2 ods. 1 písm. k) neumožňuje cudzincovi použiť na účely dlhodobého pobytu doklad podľa § 74, keďže doklady, ktoré sa považujú SR za cestovné doklady, sú uvedené v osobitnom zákone a cudzinecký pas medzi nimi nie je. Žiadame preto zákonodarcu, aby uvedený problém odstránil. 
 	Z 	N 	Podľa čl. 7 ods. 1 smernice 2003/109/ES sa vyžaduje predloženie platného cestovného dokladu. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 87: § 59 ods. 1 prvá veta zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 59 ods. 1 prvá veta zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov, navrhujeme vypustiť bodkočiarku a časť za bodkočiarkou: „tolerovaný pobyt podľa § 58 ods. 1 písm. b) môže policajný útvar udeliť alebo predĺžiť len po predchádzajúcom písomnom súhlase ministerstva vnútra“. 

Odôvodnenie: 
Zákonodarca odôvodňuje sprísnenie podmienok pre udelenie tolerovaného pobytu z dôvodu, že cudzinec nemôže vycestovať a nie je dôvod na jeho zaistenie skutočnosťou, že sa snaží zamedziť korupčnému správaniu. Dôvodová správa ale neinformuje o tom, na základe akých poznatkov má zákonodarca za to, že v prípade udeľovania týchto tolerovaných pobytov dochádza ku korupcii. Z praxe Ligy za ľudské práva vyplýva, že v prípade tohto typu tolerovaného pobytu ide o rôznorodé prekážky, spočívajúce v skutočnosti, že cudzinec nemá cestovný doklad, alebo je prepustený z útvaru policajného zaistenia po uplynutí maximálnej doby zaistenia, pričom sa nepodarilo zrealizovať vyhostenie, resp. je prepustený zo zaistenia z iných zákonných dôvodov a nemôže vycestovať, alebo napríklad jeho momentálny zdravotný alebo osobný stav znemožňuje vycestovanie a zároveň nie je dôvod na zaistenie. V praxi ide o množstvo rôznych situácií, na základe ktorých môže byť udelený tento typ tolerovaného pobytu, ale v z celkového hľadiska ide o typ pobytu, ktorý je ročne udeľovaný len niekoľkým desiatkam cudzincov, pričom v praxi ide zväčša o cudzincov, ktorí žijú na alebo pod hranicou životného minima (ak by disponovali finančnými prostriedkami, neboli by napr. predtým zaistení, pretože by sa mohla uplatniť alternatíva zaistenia, nemôžu pracovať resp. podnikať, majú zlý zdravotný stav a pod.) a preto pri týchto žiadostiach nemáme poznatky o korupcii. Ak takéto podozrenia existujú, je úlohou orgánov činných v trestnom konaní tieto podozrenia prešetriť, ale nevidíme zrejmý dôvod, prečo by mal dôvod pre tento typ pobytu podliehať predchádzajúcemu schváleniu ministerstva vnútra, ktoré v mnohých otázkach nemusí disponovať potrebnou kompetenciou pre posúdenie dôvodnosti žiadosti (napr. zlý zdravotný stav). 

Práve v situácii, ak neexistujú jasné kritériá pre udelenie súhlasu ministerstvom (v praxi môže ísť naozaj o rôzne druhy životných situácií), vzniká pôda pre korupciu. 
Zároveň dôvodová správa neuvádza, či je ministerstvo odborne a kapacitne pripravené na vydávanie takýchto súhlasov, resp. aký postup môže účastník konania zvoliť v prípade negatívneho stanoviska ministerstva vnútra k jeho žiadosti o udelenie pobytu (možnosť odvolania alebo vyjadrenia k tomuto stanovisku a pod.). 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 81: § 54 ods.2 písm. c) a d) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 54 ods.2 písm. c) a d) Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Navrhované ustanovenie ukladajú zákonné podmienky nad rámec Smernice 2003/109/ES, a teda v rozpore s ňou. Podľa čl.7 ods.3 uvedenej smernice „ak sú splnené podmienky ustanovené v čl.4 a 5 a osoba nepredstavuje hrozbu v zmysle čl.6, príslušný členský štát prizná dotknutému príslušníkovi tretej krajiny postavenie osoby s dlhodobým pobytom.“ Podmienky ustanovené v navrhovaných písm. c) a d) nie sú podmienkami podľa čl.4 ani čl.5 dotknutej smernice. Ide skôr o prenesenie ustanovení čl.9 ods.3a smernice 2003/109/ES v znení zmien podľa smernice 2011/51/EÚ. Tie však pojednávajú o odňatí alebo strate postavenia osoby s dlhodobým pobytom, čo však nemožno zamieňať s podmienkami pre získanie tohto postavenia. 	Z 	N 	Ide o transpozíciu čl. 4 ods. 1a smernice 2003/109/ES v platnom znení. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 90: § 59 odsek 12 písm. e) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 59 odsek 12 písm. e) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Navrhujeme vypustiť . 

Odôvodnenie: 
Ako predchádzajúce.. 

 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 92: § 59 odsek 14 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov (podobne k bodu 94) 
V § 59 odsek 14 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
navrhujeme zmeniť nasledovne: „(14) Policajný útvar v rozhodnutí o zamietnutí žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu a v rozhodnutí o zamietnutí žiadosti o predĺženie tolerovaného pobytu určí lehotu na vycestovanie najmenej 30 dní od vykonateľnosti rozhodnutia.“. 

To isté k bodu 94. 

Odôvodnenie: 
Uvedený návrh odôvodňujeme tým, že právna úprava tolerovaného pobytu zahŕňa široké spektrum dôvodov na jeho udelenie a vzťahuje sa aj na osoby, u ktorých existuje prekážka administratívneho vyhostenia, na osoby, ktoré boli obeťou obchodovania s ľuďmi, deti a cudzincov, ktorí majú na území SR rodiny, alebo boli zamestnaní za vykorisťujúcich podmienok. Nie je v žiadnom prípade reálne očakávať, aby cudzinec musel utekať zo Slovenska okamžite, bez možnosti vysporiadať si súkromné a majetkové záležitosti. Je potrebné rešpektovať aj vlastnícke práva a citové väzby na území SR, v záujme zachovania dôstojnosti a ľudských práv, čo je aj cieľom návratovej politiky SR a zabezpečením princípov právneho štátu v súlade s ústavou SR (princíp právnej istoty). 
 	Z 	ČA 	Lehota 30 dní ponechaná, zmenil sa len začiatok plynutia tejto lehoty z právoplatnosti rozhodnutia na vykonateľnosť. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 92: § 59 odsek 15) návrhu zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. 
Navrhujeme zmeniť prečíslované znenie § 59 odsek 15) nasledovne: „Odvolanie proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu alebo proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti o predĺženie tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) a c) má odkladný účinok.“ 

Odôvodnenie: 
Nie je možné očakávať, že cudzinci žiadajúci o tolerovaný pobyt budú schopní vycestovať v deň doručenia rozhodnutia o zamietnutí žiadosti o tolerovaný pobyt. Naviac, nie je jasné, ako chce správny orgán garantovať nápravu stavu v prípade kladne vybaveného odvolania, ak cudzinec bude mimo SR, keďže nie je riešená situácia, kedy by odvolací orgán prvostupňové rozhodnutie zrušil, ale cudzincovi už v zmysle navrhovaného ustanovenia § 60 písm. e) zákona o pobyte cudzincov tolerovaný pobyt zanikol, keďže vycestoval z územia SR. Podané odvolanie v prípade ponechania súčasného stavu bude de facto neúčinným opravným prostriedkom, pretože v prípade úspechu nie je reálne očakávať, že štátny príslušník tretej krajiny sa bude vracať na naše územie kvôli pár dňom tolerovaného pobytu, ktorý mu bol neudelený nezákonne. Odvolanie v tom prípade by teda nemalo žiadny zmysel. Poukazujeme tiež na znenie § 60 písm. e), podľa ktorého tolerovaný pobyt v prípade vycestovania štátneho príslušníka tretej krajiny zaniká. Ak by bolo odvolanie štátneho príslušníka tretej krajiny proti zamietnutiu žiadosti o tolerovaný pobyt úspešné, nie je jasné, ako by bola vzniknutá situácia riešená vzhľadom na § 60 písm. e). 
Zákonodarca musí nachádzať pri príprave zákona oporu v realite. Migrácia je presun na veľké vzdialenosti a odchod z krajiny je náročnou logistickou aj súkromnou záležitosťou. Nie je dôvod trestať cudzincov tým, že musia okamžite vycestovať bez možnosti vysporiadať si súkromné a majetkové záležitosti. Je potrebné rešpektovať aj ich vlastnícke práva a väzby na území SR. Okrem toho, v tomto prípade ide o typ pobytu s minimálnymi právami a minimálnou dĺžkou trvania. 
 	Z 	ČA 	Odkladný účinok nebude mať iba odvolanie proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti o udelenie/predĺženie tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. b). 	
Liga za ľudské práva 	Návrh na zmenu § 59 odsek 15) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Navrhujeme zmeniť prečíslované znenie § 59 odsek 15) nasledovne: „Odvolanie proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti o udelenie tolerovaného pobytu alebo proti rozhodnutiu o zamietnutí žiadosti o predĺženie tolerovaného pobytu podľa § 58 ods. 1 písm. a) a c) má odkladný účinok.“ 

Odôvodnenie: 
Nie je možné očakávať, že cudzinci žiadajúci o tolerovaný pobyt budú schopní vycestovať v deň doručenia rozhodnutia o zamietnutí žiadosti o tolerovaný pobyt. Naviac, nie je jasné, ako chce správny orgán garantovať nápravu stavu v prípade kladne vybaveného odvolania, ak cudzinec bude mimo SR, keďže nie je riešená situácia, kedy by odvolací orgán prvostupňové rozhodnutie zrušil, ale cudzincovi už v zmysle navrhovaného ustanovenia § 60 písm. e) zákona o pobyte cudzincov tolerovaný pobyt zanikol, keďže vycestoval z územia SR. Podané odvolanie v prípade ponechania súčasného stavu bude de facto neúčinným opravným prostriedkom, pretože v prípade úspechu nie je reálne očakávať, že štátny príslušník tretej krajiny sa bude vracať na naše územie kvôli pár dňom tolerovaného pobytu, ktorý mu bol neudelený nezákonne. Odvolanie v tom prípade by teda nemalo žiadny zmysel. 

Zákonodarca musí nachádzať pri príprave zákona oporu v realite. Migrácia je presun na veľké vzdialenosti a odchod z krajiny je náročnou logistickou aj súkromnou záležitosťou. Nie je dôvod trestať cudzincov tým, že musia okamžite vycestovať bez možnosti vysporiadať si súkromné a majetkové záležitosti. Je potrebné rešpektovať aj ich vlastnícke práva a väzby na území SR. Okrem toho, v tomto prípade ide o typ pobytu s minimálnymi právami a minimálnou dĺžkou trvania. 
 	Z 	ČA 	Lehota 30 dní ponechaná, zmenil sa len začiatok plynutia tejto lehoty z právoplatnosti rozhodnutia na vykonateľnosť. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 104: § 73 ods. 11 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
V § 73 ods. 11 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov navrhujeme v tretej vete zmeniť slová „platnosť dokladu o pobyte je najviac 1 rok“ na „platnosť dokladu je najmenej 1 rok“. V štvrtej vete navrhujeme rovnakú zmenu, nahradiť slovo „najviac“ slovom „najmenej“. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú legislatívnu zmenu navrhujeme z dôvodu, že povinnosť každoročne obnovovať doklad o pobyte v prípade predĺženia doplnkovej ochrany, resp. v konaní o doplnkovej ochrane, spôsobuje cudzincom s doplnkovou ochranou vážne praktické problémy – povolenie na zamestnanie im úrady práce vydávajú vždy len na dobu platnosti dokladu o pobyte, rovnako zamestnávatelia s nimi uzatvárajú len krátkodobé pracovné zmluvy a ide tiež o neprimeranú administratívnu záťaž týchto cudzincov, osobitne v prípade, ak sú v konaní o predĺženie doplnkovej ochrany a doklad o pobyte sa im vydá len napríklad na 3 mesiace. Preto navrhujeme, aby sa doklady o pobyte vydávali s platnosťou nie kratšou ako 1 rok, teda najmenej na 1 rok. V praxi nemôže dôjsť ani k zneužitiu dokladu, pretože ak cudzincovi právoplatne zanikne doplnková ochrana, doklad o pobyte vždy stratí platnosť automaticky. 
 	Z 	ČA 	Doklady o pobyte budú vydávané vždy na jeden rok. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 104: § 73 ods. 16 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Navrhujeme doplnenie § 73 ods. 16 tak, že za slovo „pobyte“ sa doplní bodkočiarka a slová: „to neplatí v prípade azylanta a štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorému bola poskytnutá doplnková ochrana podľa osobitného predpisu“. 

Odôvodnenie: 
Uvedenú zmenu navrhujeme z dôvodu, že osoba, ktorá má udelený pobyt môže za určitých okolností získať azyl alebo doplnkovú ochranu, resp. cudzinec s doplnkovou ochranou alebo azylant môže získať povolenie na pobyt . Udelenie pobytu by nemalo byť dôvodom pre zánik medzinárodnej ochrany a poskytnutie medzinárodnej ochrany nie je dôvodom pre zánik pobytu. Z uvedeného navrhujeme ponechať možnosť dvoch dokladov o pobyte pre tieto dve skupiny cudzincov, v praxi zrejme pôjde len o veľmi malý počet cudzincov, ktorý budú napĺňať toto ustanovenie, preto je riziko zneužitia minimálne až nulové. 

 	Z 	N 	Pôvodné znenie považujeme za potrebné zachovať. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 113: § 79 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 79 Navrhujeme vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Máme za to, že pokiaľ sa v čl.III navrhujú zmeny a doplnenia zákona o Policajnom zbore, navrhujeme v čl.III doplniť nový bod 5., ktorým sa zmení §17 a 19 zákona o Policajnom zbore tak, aby sa právnou úpravou ošetrilo rozšírenie oprávnení príslušníka Policajného zboru v súvislosti s plnením úloh podľa zákona o pobyte cudzincov. Máme za to, že úprava oprávnenia policajta predviesť cudzinca je v rámci systematiky zákona o Policajnom zbore zasadená do vhodnejšieho kontextu. 

Navrhujeme aby zákon o Policajnom zbore upravil v § 17 ďalšie dôvody, pre ktoré je možné požadovať vysvetlenie, vyzvať osobu, aby sa dostavila na policajný útvar alebo ju predviesť v súvislosti s jej povinnosťami podľa zákona o pobyte cudzincov. Vďaka umiestneniu v zákona o Policajnom zbore nemôže v budúcnosti dôjsť k pochybnostiam o tom, ako postupovať v prípade využitia tohto oprávnenia. Zároveň je priaznivé, že rovnako ako pri iných oprávneniach policajta podľa zákona o Policajnom zbore sa uprednostní dobrovoľné plnenie povinnosti podať vysvetlenie a výzva, až následne nastupuje donútenie podľa odseku 2 §17 zákona o Policajnom zbore. 	Z 	N 	Pôvodne navrhovanú formuláciu považujeme za vhodnejšiu. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 118: § 88 ods. 11 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
V § 82 ods.11 Navrhujeme vypustiť odsek 11 a odsek 12 označiť ako 11. 

Odôvodnenie: 
§ 27 ods.2 druhá veta Správneho poriadku obsahuje identickú právnu úpravu na rozdiel od tvrdenia obsiahnutého v dôvodovej správe. 	Z 	N 	Správny poriadok obsahuje úpravu počítania procesných lehôt, v predmetnom ustanovení upravujeme počítanie hmotnoprávnej lehoty. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 118: § 88 ods. 12 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Máme za to, že navrhované znenie transpozície nie je v súlade so znením čl. 22 ods. 3 smernice a preto navrhujeme preformulovanie § 88 ods. 12 nasledovne: bodkočiarku v prvej vete nahradiť bodkou, vypustiť časť vety „to neplatí, ak dôvodom na administratívne vyhostenie je odsek 1 písm. a) a b).“ a pridať novú vetu v znení: „V prípade ak dôvodom na administratívne vyhostenie je § 82 ods. 1 písm. a) alebo b) policajný útvar môže rozhodnúť o vyhostení štátneho príslušníka tretej krajiny do iného štátu ako je členský štát, ktorý mu priznal postavenie osoby s dlhodobým pobytom v inom členskom štáte na základe poskytnutej medzinárodnej ochrany, pričom pri prijímaní uvedeného rozhodnutia, je povinný sa poradiť s príslušnými orgánmi členského štátu, ktorý povolenie na dlhodobý pobyt vydal.“ 

Odôvodnenie: 
Uvedené navrhujeme z dôvodu korektnej transpozície čl. 22 ods. 3 Smernice 2004/83/ES, ktorý uvádza: 
„3. Po priznaní postavenia osoby s dlhodobým pobytom štátnym príslušníkom tretej krajiny a bez toho, aby to malo dopad na povinnosti readmisie uvedenej v ods. 2, druhý členský štát môže prijať rozhodnutie o odsune štátneho príslušníka tretej krajiny z územia únie, v súlade a so zárukami ustanovenými v článku 12 zo závažných dôvodov, ktoré sa týkajú verejného poriadku alebo bezpečnosti štátu. 
V takýchto prípadoch, pri prijímaní uvedeného rozhodnutia, je druhý členský štát povinný sa poradiť s prvým členským štátom. 
Ak druhý členský štát prijme rozhodnutie o odsune dotknutého štátneho príslušníka tretej krajiny, je povinný prijať primerané opatrenia na jeho účinné vykonanie. V takýchto prípadoch poskytne druhý členský štát prvému členskému štátu príslušné informácie s ohľadom na vykonanie rozhodnutia o odsune.“ 

 	Z 	N 	Pôvodne navrhovanú formuláciu považujeme za vhodnejšiu. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 122: § 82 ods.10 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
K § 82 ods.10 - Navrhujeme, aby odsek 10 znel: „Policajný útvar nesmie vylúčiť odkladný účinok odvolania proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení.” Alternatívne navrhujeme tento bod vypustiť a ustanovenie ods.10 v zákone ponechať v súčasnom znení. 

Odôvodnenie: 
Čl. 13 odsek 1 a 2 Smernice 2008/115/ES priznávajú štátnemu príslušníkovi tretej krajiny právo na účinný opravný prostriedok vrátane možnosti dočasne pozastaviť výkon rozhodnutia o návrate. Zásadne, odvolanie proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení má odkladný účinok. V praxi sme sa však stretli s tým, že je nadmerne využívané ustanovenie §55 ods.4 Správneho poriadku, ktoré umožňuje vylúčenie odkladného účinku správnym orgánom. 

Podľa informácie sprístupnenej zo strany Úradu hraničnej a cudzineckej polície PPZ[1] bol z celkového počtu 298 rozhodnutí o administratívnom vyhostení, ktoré vydali policajné útvary v pôsobnosti RHP P PZ Sobrance v roku 2011, až v 271 prípadoch vylúčený odkladný účinok odvolania podľa § 55 ods. 2 zákona č. 71/1967 Zb. o správnom konaní. 

Vylúčenie odkladného účinku odvolania je však výnimočným riešením, ak nastanú v praxi situácie, s ktorými zákon nemohol počítať. Z vyššie uvedenej štatistiky však vyplýva, že v obvode RHP P PZ Sobrance bolo vylúčenie odkladného účinku odvolania proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení, v roku 2011 skôr pravidlom ako výnimočným riešením (91 percent prípadov). Z uvedeného dôvodu navrhujeme, aby zákon obsahoval aj zákaz vylúčenia odkladného účinku odvolania proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení podobne ako to upravuje návrh v ustanovení § 87 ods. 7 posledná veta v prípade občanov Únie alebo ich rodinných príslušníkov. 

Navyše je potrebné poukázať na to, že v konaní o administratívnom vyhostení má cudzinec právo na bezplatnú právnu pomoc zo strany Centra právnej pomoci podľa zákona č.327/2005 Z.z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v hmotnej núdzi. Toto oprávnenie však vzniká až v odvolacom konaní, t.j. po vydaní rozhodnutia o administratívnom vyhostení. Ak je v rozhodnutí o administratívnom vyhostení vylúčený odkladný účinok odvolania proti tomuto rozhodnutiu, a nastane okamžitý výkon administratívneho vyhostenia (napr. prostredníctvom aplikácie readmisnej zmluvy s Ukrajinou), dochádza u vyhosteného cudzinca k nenapraviteľnej ujme na jeho právach. Oprávnenia na právnu pomoc v odvolacom konaní proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení sa pre neho stáva nerealizovateľným, keďže rozhodnutie sa hneď vykonáva a nejestvujú prekážky, ktoré by bránili jeho vyhosteniu z územia Slovenskej republiky tak, aby mohol svoje oprávnenie na právnu pomoc využiť. Zároveň podľa § 24c odseku 7 zákona o bezplatnej právnej pomoci, ak bol žiadateľ z územia Slovenskej republiky vyhostený, advokát alebo centrum sú oprávnení vziať podaný opravný prostriedok späť. 

Pri takejto právnej úprave je právo na právnu pomoc v konaní o administratívnom vyhostení, a teda aj právo na účinný opravný prostriedok iba ilúziou. Taktiež právna úprava neobsahuje nástroje, ktoré by umožňovali aby sa cudzinec mohol vrátiť na územie Slovenskej republiky v prípade jeho úspechu v odvolacom konaní proti rozhodnutiu o administratívnom vyhostení, ak už bolo toto rozhodnutie vykonané. 
 	Z 	N 	Považujeme za potrebné ponechať príslušnému orgánu možnosť rozhodnúť o odňatí odkladného účinku podľa správneho poriadku, teda ak to vyžaduje naliehavý všeobecný záujem. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 123: § 84 ods. 8 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
K § 84 ods.8 - Navrhujeme, aby sa v § 84 ods. 8 sa za slovo „organizáciami“, doplnili slová „a s Úradom vysokého komisára OSN pre utečencov“. 

Odôvodnenie: 
Navrhujeme uvedené doplnenie do textu zákona, pretože ide o legislatívne vymedzenie existujúcej praxe. Už v súčasnosti UNHCR spolupracuje s Ministerstvom vnútra SR pri monitorovaní konaní o administratívnom vyhostení cudzincov, predovšetkým na vonkajšej hranici, ako aj výkonu administratívneho vyhostenia, vrátane jeho prípravy počas zaistenia s cieľom aby osoby v záujme UNHCR, t.j. ktoré potrebujú a žiadajú o medzinárodnú ochranu, mali prístup na územie Slovenskej republiky a mohli vstúpiť do azylového konania. 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 123: § 84 ods. 1 písm. e) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 84 ods. 1 písm. e) navrhujeme za slová „podľa § 82 ods. 8“ doplniť čiarku a nasledujúce: „ak bolo možné asistovaný dobrovoľný návrat zrealizovať“ a nahradenie slova „úmyselne“ slovami „preukázateľne úmyselne“. 

Odôvodnenie: 
Doplnenie navrhujeme z dôvodu právnej istoty a predchádzaniu svojvôle. V prípade AVR môže dôjsť k tomu, že AVR sa nepodarí zrealizovať v lehote určenej v rozhodnutí o AV podľa § 82 ods. 8 z dôvodu, že napríklad veľvyslanectvo nespolupracuje, alebo spolupracuje pomaly, čo by nemalo byť na ujmu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny. V prípade oznámenia, keďže ide o výkon núteného návratu na základe oznámenia, malo by ísť o oznámenie, ktoré preukazuje štátnemu orgánu, že cudzinec sa skutočne úmyselne vyhýbal realizácii asistovaného dobrovoľného návratu. 
 	Z 	N 	Navrhované znenie považujeme za postačujúce. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 124: § 88 ods. 1 písm. c) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
Navrhujeme ponechať pôvodné znenie § 88 ods. 1 písm. c) a teda vypustiť slová „zabezpečenia prípravy alebo“ . 

Odôvodnenie: 
Navrhovaná zmena, teda doplnenie slov „zabezpečenie prípravy alebo“ nie je v súlade s dôvodmi zaistenia, ktoré ustanovuje návratová smernica a Európsky dohovor o základných ľudských právach a slobodách v čl. 5. Dublinské nariadenie, ku ktorému sa tento dôvod zaistenia vzťahuje, sa konkrétne zaistením na účely prevozu nezaoberá, ale toto je témou pripravovaného revidovaného znenia nariadenia, ktoré je momentálne predmetom prípravy na pôde európskych inštitúcií. Podľa zverejneného návrhu revidovaného znenia, EÚ uvažuje o právnej úprave zaistenia na účely transferu len v nevyhnutných prípadoch, ak je signifikantné riziko úteku a len ak nie je možné uplatniť alternatívny k zaisteniu a v prípade, ak po splnení uvedeného je rozhodnutie o transfere bolo oznámené účastníkovi konania (čl. 27 navrhovaného znenia) : http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52008PC0820R%2801%29:EN:HTML 
Okrem toho, máme za to, že cieľom navrhovanej zmeny je reagovať na skutočnosť, že súdy, ktoré prejednávajú opravné prostriedky proti rozhodnutiam o zaistení, rušia takéto rozhodnutia, ak sú vydané bez priamej súvislosti s bezprostrednou realizáciou návratu. Je potrebné zdôrazniť, že zaistenie nesmie plniť preventívnu funkciu, má to byť opatrenie poslednej možnosti, ak všetky predchádzajúce opatrenia zlyhali. V prípade aplikácie dublinského nariadenia je možné zaistiť cudzinca za účelom jeho prevozu, len ak už iný členský štát EÚ súhlasil s prevzatím žiadateľa o azyl a Slovenská republika rozhodla o zamietnutí jeho žiadosti o azyl z dôvodu, že príslušným na konanie je iný členský štát EÚ a toto rozhodnutie je vykonateľné. Ani v tomto prípade nesmie ísť o preventívne zaistenie. Preto navrhujeme ponechať pôvodnú právnu úpravu. 
 	Z 	ČA 	Doplnené podmienky, za splnenia ktorých možno zaistiť štátneho príslušníka tretej krajiny aj na účel zabezpečenia prípravy jeho prevozu podľa Dublinského nariadenia. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 126: § 88 ods. 6 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
K § 88 ods. 6 navrhujeme doplnenie druhej vety tak, že za slovo „od zaistenia“ sa doplní čiarka a znenie: „ak policajný útvar umožňuje výkon zaistenia za rovnakých podmienok ako zariadenie“. 

Odôvodnenie: 
Toto doplnenie navrhujeme z dôvodu, že pokiaľ je štátny príslušník tretej krajiny zaistený priamo na policajnom útvare na dlhšie ako súčasných 48 hodín, je potrebné, aby policajný útvar spĺňal podmienky výkonu zaistenia v prípade umiestnenia v zariadení, vrátane prístupu k pravidelnej strave, vychádzkam, právnej pomoci, sociálnej pomoci a podobne. Nie je dôvod, prečo by štátny príslušník tretej krajiny mal trpieť zotrvaním na policajnom útvare až na 7 dní, je potrebné zabezpečiť, aby mal rovnaké práva a možnosti ako cudzinec umiestnený v zariadení. V opačnom prípade by takéto zaistenie a umiestnenie mohlo byť kvalifikované ako zaobchádzanie v rozpore s čl. 3 Dohovoru o ľudských právach a základných slobodách, t.j. mučenie, kruté, neľudské a ponižujúce zaobchádzanie. 
 	Z 	N 	Táto možnosť je aj v súčasnom zákone a je prípustná len pri readmisii. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 126: § 88 ods. 7 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V druhej vete ods. 7 navrhujeme nahradenie slova „odvolaniu“ slovom „opravnému prostriedku“. 
Navrhujeme doplniť odsek 7 vetou: „Ak orgán, ktorý rozhodnutie vydal, opravnému prostriedku vyhovie sám, rozhodne aj o priznaní náhrady trov konania v súlade s príslušnými predpismi.“ 

Odôvodnenie: 
V prvom prípade ide o to, že v tomto konaní sa podáva opravný prostriedok, nie odvolanie, ide teda o spresnenie. 

V prípade druhej pripomienky, zákonodarca neuvádza, kto rozhodne o trovách konania, ktoré si účastník konania môže uplatniť v prípade úspechu, ak orgán, ktorý rozhodnutie vydal, rozhodne autoremedúrou a návrhu účastníka konania /t.j. opravnému prostriedku/ vyhovie. 
 	Z 	ČA 	Možnosť autoremedúry vypustená, čiže o trovách konania bude vždy rozhodovať súd. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 126: § 88 ods. 8 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
V § 88 ods. 8 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov navrhujeme vypustiť slová „ktorým je návrh na preskúmanie zákonnosti rozhodnutia“ a obe čiarky a navrhujeme doplniť odkaz na osobitný zákon, ktorým je Občiansky súdny poriadok. 

Odôvodnenie: 
Pripomienka z dôvodu zosúladenia a spresnenia – ide o konanie o opravnom prostriedku proti neprávoplatným rozhodnutiam správnych orgánov. Z dôvodu presnosti navrhujeme uvedenie legislatívneho odkazu na príslušnú časť OSP. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 127: § 88 ods. 11 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
V § 88 ods. 11 navrhujeme vypustiť slová „prerušenia konania o administratívnom vyhostení podľa § 77 ods. 4“ a ponechať ustanovenie v znení: „(11) Ak je štátny príslušník tretej krajiny zaistený podľa odseku 1 písm. a) a policajný útvar nevydá rozhodnutie o administratívnom vyhostení do 48 hodín od zaistenia, policajný útvar štátneho príslušníka tretej krajiny ihneď prepustí; to neplatí, ak policajný útvar nevydá rozhodnutie o administratívnom vyhostení z dôvodu vyžiadania informácie podľa § 83 ods. 6.“. 

Odôvodnenie: 
V prípade prijatia navrhovanej právnej úpravy by došlo k situácii, kedy by policajný útvar mohol zaistiť cudzinca napriek tomu, že mu nebolo vydané rozhodnutie o administratívnom vyhostení a cudzinec je v postavení žiadateľa o azyl. Zastávame názor, že ak cudzincovi nie je vydané rozhodnutie o administratívnom vyhostení nie je možné ho držať v zaistení počas prerušenia konania o AV len z dôvodu, že podal žiadosť o azyl. Toto odporuje princípu, že osoba nemá byť držaná v zaistení len z dôvodu podania žiadosti o medzinárodnú ochranu. Je to v rozpore aj s čl. 7 smernice 2003/9/ES, ktorou sa ustanovujú minimálne normy pre prijímanie žiadateľov o azyl, ktorý zakotvuje slobodu pohybu žiadateľov o azyl. Konanie o udelenie azylu môže trvať aj niekoľko mesiacov, príp. aj viac ako rok, a samotný fakt, že štátny príslušník tretej krajiny podá žiadosť o azyl nemôže byť dôvodom na pozbavenie jeho osobnej slobody počas trvania azylového konania. Taktiež by bolo veľmi zložité ba priam nemožné v takýchto prípadoch stanoviť dobu zaistenia nakoľko v čase vydania rozhodnutia o zaistení by príslušný policajný útvar nevedel aká bude dĺžka konania o udelenie azylu (žiadateľ má možnosť využiť aj odvolacie konanie). Nesúhlasíme s tvrdením uvedeným v dôvodovej správe, že cieľom navrhovanej zmeny je zabrániť podávaniu „účelových žiadostí o azyl“. Nič také, ako účelová žiadosť o azyl v našom právnom poriadku neexistuje. Každý cudzinec má právo podať žiadosť o azyl a Migračný úrad MV SR je jediným kompetentným úradom, ktorý môže v SR rozhodnúť o tom, či cudzinec spĺňa podmienky pre udelenie azylu alebo poskytnutie doplnkovej ochrany, alebo nie. V prípade, ak azylové konanie skončí neudelením azylu/neposkytnutím doplnkovej ochrany, môže policajný orgán pokračovať v konaní o administratívnom vyhostení. Nie je ale prípustné, aby boli žiadatelia o azyl PREVENTÍVNE zaisťovaní počas trvania konania o azyl. 
 	Z 	ČA 	Pôvodne navrhovaný § 88 ods. 11 bol ponechaný, na základe výsledkov rozporového konania sa však doplnil § 88 o odsek 12. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 130: § 90 ods. 3 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Navrhujeme úplne vypustiť § 90 ods. 3 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 

Odôvodnenie: 
Z dôvodovej správy nie je zrejmé, aký cieľ má vlastne navrhovaná úprava plniť. V prípade, ak zanikne účel zaistenia, resp. štátny príslušník tretej krajiny je prepustený po uplynutí doby zaistenia, nemusí byť schopný sám vycestovať (napríklad ak sa nepodarilo zrealizovať jeho vycestovanie počas zaistenia aj napriek uplynutiu maximálnej doby zaistenia, lebo sa napr. zistí, že cudzinec je bez štátnej príslušnosti, alebo veľvyslanectvo nespolupracuje a pod.), najmä ak sa jeho vyhostenie nepodarilo zrealizovať samotnému štátnemu orgánu. V takom prípade je neúčelné vôbec ukladať povinnosť na vycestovanie. Už v súčasnosti toto ustanovenie spôsobuje praktické problémy, ktoré sa navrhovanou zmenou neriešia, naopak, dôjde k ešte väčším komplikáciám (cudzinci nebudú môcť vycestovať z objektívnych príčin nezávislých na ich vôli a porušia tak zákonnú povinnosť a pod.). Je tiež potrebné zobrať do úvahy, že ak zákon ustanoví, že sa toto obdobie nepovažuje za oprávnený pobyt, resp. nejde v skutočnosti o pobyt vôbec žiadny, cudzinec nemôže byť počas uvedenej doby ani napríklad zdravotne poistený (ak náhodou vážne ochorie v uvedenej dobe, kto zaplatí náklady zdravotnej starostlivosti??, resp. nemôže si vybaviť záležitosti spojené s jeho vycestovaním - napr. kontakt s úradmi, kde je potrebné preukázanie sa dokladom o pobyte, a pod.). Navrhujeme preto tento odsek úplne vypustiť a riešiť situáciu tak, že každému cudzincovi, ktorý bude prepustený zo zaistenia, bude udelený tolerovaný pobyt na čas nevyhnutný podľa okolností prípadu, počas ktorého sa môžu vykonávať úkony smerujúce k jeho vyhosteniu alebo k inej právnej forme úpravy jeho pobytu, ak vyhostenie nie je možné. Tolerovaný pobyt už teraz na seba viaže minimum práv pre cudzincov, takže riziko jeho zneužitia je takmer nulové. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 135: § 111 ods. 1 písm. p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Navrhujeme ponechať súčasné znenie § 111 ods. 1 písm. p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov. 

Odôvodnenie: 
Ani v prípade cudzincov, ktorým sa zamietla žiadosť o udelenie tolerovaného pobytu, zamietla žiadosť o predĺženie tolerovaného pobytu alebo zrušil tolerovaný pobyt, nie je možné reálne očakávať, že títo cudzinci (často so vzdialených ázijských alebo afrických krajín), budú schopní vycestovať v deň doručenia predmetného rozhodnutia. Takéto niečo nie je prakticky možné, ľudia potrebujú aspoň minimálny čas na vysporiadanie svojich záležitostí, kúpu letenky a podobne. Ak bude predmetné ustanovenie zmenené ako je navrhované, dôjde v praxi len k ďalším zbytočným problémom a komplikáciám na strane cudzincov, ktorí žiadajú o tolerovaný pobyt. Už teraz ide prakticky len o cudzincov, ktorí žijú na okraji spoločnosti z finančných dôvodov, ich možnosti upraviť si pobyt sú minimálne a preto je takáto zmena voči nim nemorálna a zbytočná. Poskytnutie lehoty 30 dní na vycestovanie po doručení konečného zamietavého rozhodnutia je skutočne minimum zhovievavosti zo strany štátu a toto nie je potrebné ďalej sprísňovať, keďže neexistujú žiadne overiteľné a transparentné údaje, ktoré by potvrdzovali, že dochádza k zneužívaniu tohto inštitútu. 
 	Z 	ČA 	Lehota 30 dní ponechaná, zmenil sa len začiatok plynutia tejto lehoty z právoplatnosti rozhodnutia na vykonateľnosť. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 136: § 111 ods. 1 písm. f) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 111 ods. 1 písm. f) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov - žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie 
Nie je dôvod na to, aby si cudzinec musel prevziať doklad o pobyte osobne, ide o neúmernú administratívnu záťaž, osobitne v prípade, ak musel v čase posudzovania žiadosti o pobyt vycestovať z územia SR. Pri podaní žiadosti o pobyt sú cudzincovi sňaté biometrické údaje, je odfotografovaný a bol podrobený všetkým možným kontrolám, preto nie je žiaden dôvod, prečo by v mene cudzinca nemohla tento doklad prevziať splnomocnená osoba. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 137: § 112 ods. 1, písm. o) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov 
§ 112 ods. 1, písm. o) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nie je dôvod na to, aby si cudzinec – občan EÚ musel prevziať doklad o pobyte osobne, ide o neúmernú administratívnu záťaž, osobitne v prípade, ak musel v čase posudzovania žiadosti o pobyt vycestovať z územia SR. Pri podaní žiadosti o pobyt sú cudzincovi sňaté biometrické údaje, je odfotografovaný a bol podrobený všetkým možným kontrolám, preto nie je žiaden dôvod, prečo by v mene cudzinca nemohla tento doklad prevziať splnomocnená osoba. 
 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 138: § 112 ods. 1 písm. p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 112 ods. 1 písm. p) zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov – žiadame vypustiť. 

Odôvodnenie: 
Nie je dôvod na to, aby si cudzinec – rodinný príslušník občana EÚ musel prevziať doklad o pobyte osobne, ide o neúmernú administratívnu záťaž, osobitne v prípade, ak musel v čase posudzovania žiadosti o pobyt vycestovať z územia SR. Pri podaní žiadosti o pobyt sú cudzincovi sňaté biometrické údaje, je odfotografovaný a bol podrobený všetkým možným kontrolám, preto nie je žiaden dôvod, prečo by v mene cudzinca nemohla tento doklad prevziať splnomocnená osoba. 	Z 	A 	 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 149: § 121 odsek 3 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
§ 121 odsek 3 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov navrhujeme ponechať pôvodné znenie: 
„(3) Pri rozhodovaní o žiadosti o udelení pobytu je policajný útvar povinný vyžiadať si výpis z registra trestov; 93) policajný útvar je oprávnený vyžiadať si aj odpis z registra trestov.94) 

Odôvodnenie: 
Po náležitom preskúmaní spôsobov dokladovania bezúhonnosti v 20 rôznych krajinách EU, na základe tzv. Ad-Hoc žiadosti týkajúcej sa dokladovania bezúhonnosti na účel udelenia pobytu spracovanej Európskou sieťou pre migráciu EMN zo dňa 12 marca 2012 navrhujeme ponechať súčasné znenie. 

Spomedzi všetkých oslovených krajín, žiadna nepozná a nepoužíva tak prísny systém štvorstupňovej kontroly bezúhonnosti ako Slovenská republika. Spomedzi uvedených krajín napríklad Estónsko a Fínsko požadujú iba predloženie čestného vyhlásenia cudzinca, že sa nedopustil porušenia platných právnych predpisov. Nemecko, ktorého imigračná politika patrí medzi najprísnejšie v EU nepožaduje predloženie žiadneho potvrdenia o bezúhonnosti. Rovnako Slovinsko, Taliansko, Holandsko, Litva, Švédsko a Maďarsko sa touto otázkou v konaní o udelenie pobytu vôbec nezaoberajú, hoci napr. Maďarsko využíva spoluprácu so štátnou informačnou službou. Portugalsko požaduje na účel udelenia pobytu dokladovanie, že cudzinec nebol odsúdený na viac ako jeden rok odňatia slobody. 
Ďalšie sprísnenie právnej úpravy a podmienok udelenia pobytu v SR nepovažujeme za odôvodnené a vnímame to ako samoúčelné. Ministerstvo neodôvodnilo v dôvodovej správe sprísnenie tejto podmienky dostatočne. Konštatuje, že je to potrebné, aby policajný útvar konajúci vo veci udelenia pobytu na území Slovenskej republiky pre štátneho príslušníka tretej krajiny, mohol lepšie vyhodnotiť skutočnosť, či štátny príslušník tretej krajiny pri svojom pobyte na území Slovenskej republiky bude predstavovať nebezpečenstvo pre bezpečnosť štátu a verejný poriadok. Hoci bezpečnostný záujem SR nijako nepodceňujeme, vnímame to už ako neúmerné zasahovanie do práv cudzincov na účel udelenia pobytu, ktorý predsa v prípade akéhokoľvek porušenia povinností môže polícia kedykoľvek zrušiť. Na takúto hlbokú kontrolu doplatia slušní ľudia, ktorí sa dopustili prečinov, ktoré nepredstavujú spoločenské nebezpečenstvo. Poukazujeme tiež na skutočnosť, že z doterajšej praxe vyplýva, že hodnotenie, či cudzinec predstavuje nebezpečenstvo pre bezpečnosť štátu prináleží Slovenskej informačnej službe, čo je dôvodom, prečo si policajný útvar vyžiadava stanoviská SIS k žiadostiam o pobyt. Preto uvedený návrh vnímame ako snahu zaviesť nulovú toleranciu trestných činov, ktorá ide nad rámec zákonnej koncepcie bezúhonnosti a zahladenia odsúdenia. 

 	Z 	N 	Definícia bezúhonnosti sa nijak nemení; získavanie odpisov je efektívnejšie. 	
Liga za ľudské práva 	K Bodu 163: § 127 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov  
Navrhujeme, aby § 127 ods. 1 zákona č. 404/2011 Z.z. o pobyte cudzincov znel nasledovne: 

Ak sa štátny príslušník tretej krajiny bezdôvodne odmietne podrobiť lekárskemu vyšetreniu podľa § 111 ods. 6, považuje sa na účely konania podľa tohto zákona za plnoletú osobu; ak sa podrobí lekárskemu vyšetreniu, považuje sa za neplnoletú osobu až do výsledku lekárskeho vyšetrenia na určenie jeho veku, vyšetrenia sa musí zúčastniť ustanovený opatrovník. Lekárske vyšetrenie na určenie veku vykonáva súdny znalec. Odvetvia, v rámci ktorých sú súdny znalci oprávnení podávať znalecký posudok vo veci určenia veku, formu a spôsob určí Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky po dohode s Ministerstvom zdravotníctva Slovenskej republiky. Hromadné lekárske vyšetrenia na určenie veku sú neprípustné. Ak na základe lekárskeho vyšetrenia nie je možné určiť, či ide o plnoletú osobu alebo maloletú osobu, na konanie podľa tohto zákona sa považuje za maloletú osobu. Policajný útvar je povinný poučiť štátneho príslušníka tretej krajiny o oprávnení nariadiť vykonanie lekárskeho vyšetrenia na určenie veku, spôsobe jeho vykonania a dôsledkoch vyšetrenia na konanie podľa tohto zákona, ako aj o dôsledkoch odmietnutia vyšetrenia. 

Odôvodnenie: 
Nesúhlasíme s navrhovanou právnou úpravou v prípade určovania veku. Ide o tému, ktorá dlhodobo spôsobuje praktické problémy pri realizácii ustanovenia § 11 ods. 6 v spojení s § 127 ods.1 a máme za to, že v súčasnosti platná úprava, rovnako ako navrhované znenie, sú v rozpore so štandardmi ochrany maloletých cudzincov bez sprievodu. 

Predovšetkým žiadame doplnenie slova „bezdôvodne“ k odmietnutiu vyšetrenia na určenie veku. Štátny príslušník tretej krajiny môže uviesť oprávnené dôvody, pre ktoré takéto vyšetrenie odmietne, preto by negatívny dôsledok odmietnutia mal byť vyvodený len v prípade, ak ide o odmietnutie bezdôvodné. 

Zároveň trváme na tom, aby sa štátny príslušník tretej krajiny, ktorý vyhlási, že je maloletý bez sprievodu, považoval za maloletého až do času, kým sa vyšetrením nepreukáže opak. Ide o štandard právnej ochrany maloletých a za premietnutie zásady „benefit of doubt“ a nevidíme dôvod, pre ktorý by Slovensko malo tento štandard znižovať a ustupovať od neho. V každom prípade, ak sa preukáže, že osoba je plnoletá, môže s ňou štátny orgán ďalej konať ako s plnoletou. 

Pokiaľ ide o formu vyšetrenia, trváme na tom, že musí ísť o znalecký posudok, odborné vyjadrenie lekára nie je postačujúce. Určenie veku je osobitne komplikované a nie je možné určiť vek jedinou metódou, napríklad rádiologicky, ako sa to v súčasnosti v SR robí. Európske štáty od použitia tejto metódy odstupujú a presadzuje sa multidisciplinárny prístup (napr. odporúčanie SCEP, 2012), pretože RTG metóda je nespoľahlivá a nepresná. Preto žiadame, aby znalecké odvetvia, ktoré môžu vykonať určenie veku, spôsob, metódu a formy vyšetrenia určilo po dohode ministerstvo spravodlivosti s ministerstvom zdravotníctva. Máme za to, že ÚHCP P PZ ani MV SR nie sú odborne kompetentné na výber lekára špecialistu vykonávajúceho toto vyšetrenie. 

Žiadame tiež vypustiť vetu „Policajný útvar môže nariadiť lekárske vyšetrenie na určenie veku maloletého štátneho príslušníka tretej krajiny, ak zistí nové skutočnosti, ktoré nasvedčujú tomu, že štátny príslušník tretej krajiny nie je maloletou osobou“ a to z dôvodu, že je v rozpore s Občiansky súdnym poriadkom a zákonom o sociálnoprávnej ochrane detí a sociálnej kuratele. V prípade, aj ide o maloletého cudzinca bez sprievodu, tento je súdom zverený do starostlivosti detského domova a je mu ustanovený opatrovník, resp. poručník. Opatrovník môže rozhodovať o bežných záležitostiach týkajúcich sa dieťaťa, ale akákoľvek zásadná vec (vrátane vyšetrenia na určenie veku) musí podliehať schváleniu opatrovnícky súdom. Preto nie je možné, zákonné ani správne zveriť policajnému orgánu, ktorý nie je kompetentný rozhodovať o starostlivosti o maloleté deti právo nariadiť vyšetrenie na určenie veku v prípade maloletých cudzincov bez sprievodu. 
 	Z 	ČA 	Vypustená pôvodne navrhovaná druhá veta; používaná metóda určovania veku nebola zatiaľ spochybnená žiadnym súdnym rozhodnutím. 	
Liga za ľudské práva 	Postoj Ligy za ľudské práva k materálu:  
Cieľom zákona o pobyte cudzincov by malo byť vytvorenie rámca štandardnej európskej právnej úpravy vstupu a pobytu cudzincov na územie SR pri vzájomnom vyvážení záujmov Slovenskej republiky, s prihliadnutím na spoločenské pozitíva migrácie (prínosy migrantov pre ekonomiku SR a jej konkurencie schopnosť voči iným krajinám, demografické a kultúrne aspekty) a s prihliadnutím na záujmy migrujúcich jednotlivcov za súčasného rešpektovania ich ľudských práv. 

Zákon v súčasnej podobe (účinný od 1.1.2012) týmto prínosom migrácie a záujmom migrujúcich osôb neprikladá význam, a kladie neprimeraný dôraz predovšetkým na záujem bezpečnosti SR. Používaním expresívnych pojmov a nastoleným trendom sprísňovania podmienok pre vstup, pobyt a jeho obnovu, vytvára dojem ohrozenia krajiny cudzincami, ktorému je potrebné brániť a kladie administratívne prekážky imigrácii a integrácii. Obavu z ohrozenia krajiny imigráciou však predkladateľ zákona argumentačne nezdôvodňuje a nedokladá žiadnymi faktami, ktoré by podporovali tézu, že imigrácia predstavuje významné riziko pre SR a jej obyvateľov. 

Tvorca zákona implicitne definuje, čo Slovenská republika považuje za verejný záujem pričom spomedzi všetkých aspektov vyzdvihuje najmä bezpečnosť. Bezpečnostný záujem považuje tvorca zákona za prioritu, a v tomto ohľade ide podľa našich skúseností z praxe nad rámec skutočného ohrozenia krajiny, keď umožňuje trestať cudzincov pozbavením pobytu aj za drobné prečiny, a to bez stanovenia kritérií skutočne spoločensky nebezpečného konania (takýmto konaním nie je a nemôže byť nesplnenie drobnej administratívnej povinnosti alebo prečin, za ktorý trest odňatia slobody nepresahuje pár dní). 

Úlohou Ministerstva vnútra SR je aj pomáhať a chrániť, t.j. vychádzať v ústrety a byť humánnym aj voči ohrozeným jednotlivcom spomedzi cudzincov, ako sú napr. cudzinci, ktorí využívajú možnosť upraviť si pobyt v súlade so zákonom, a to vo forme tolerovaného pobytu. Tí predstavujú dlhodobo nesmierne zraniteľnú skupinu a samotné životné situácie pomenúvajú dôvod na udelenie pobytu. Ide napr. o obete obchodovania s ľuďmi, maloleté deti bez sprievodu, cudzincov, ktorí sa nemôžu vrátiť do krajiny pôvodu z dôvodu prekážky administratívneho vyhostenia a pod. Nemožnosť vstupovať na trh práce, nemožnosť byť verejne zdravotne poistenými a vrátiť sa do svojej krajiny, sú dlhodobo základnými prvkami tejto právnej úpravy. Zmena zákona však situáciu ešte zhoršuje, čo je práve pre takéto zraniteľné skupiny cudzincov demotivujúce natoľko, že oň možno nebudú žiadať a preto môže mať negatívne dopady napr. v náraste trendu nelegálnej migrácie. Tolerovaný pobyt je ročne udelený len desiatkam osôb, ktoré by navrhovanou zmenou boli nepriaznivo ovplyvnené v prípade jej schválenia. V budúcnosti už tolerovaný pobyt nebude považovaný za pobyt, ale za “strpenie”, čo úplne znemožní integráciu týchto ľudí alebo možnosť získať štátne občianstvo. 

Zákon by za každých okolností mal ísť príkladom v transparentnosti a jednoznačnosti, nakoľko sa tvorí v prostredí polície, ktorá dbá na dodržiavanie právnych predpisov všetkými subjektmi práva, vrátane tých, ktorí ich implementujú a vykladajú. Zákon samotný totiž svojou komplikovanosťou a prísnymi podmienkami môže vytvárať predpoklady pre korupciu a podporovať negatívne javy spojené s migráciou ako je svojvoľný výklad zákona úradníkmi, klientelizmus a špekulácie v oblasti pobytov. 

Za zmienku stojí, že nástroje pre integráciu cudzincov na trh práce vyplývajúce zo zákona o pobyte cudzincov nie sú dostatočne efektívne, preto je potrebné zvážiť ich prepracovanie. Podmienky pre zamestnávanie cudzincov, a to aj podľa pripravenej novely zákona o službách zamestnanosti, vytvárajú natoľko neflexibilné podmienky, že časť z nich nie je použiteľná v praxi a neslúži potrebám SR (overiteľné prostredníctvom štatistických údajov UHCP). Ani nástroj, akým je modrá karta, ktorá má pôsobiť motivačne na vysoko kvalifikovaných migrantov, nie je aplikovateľný v praxi pre dĺžku konania a nelogicky nastavené finančné limity (6 udelených modrých kariet v priebehu roka nie je prínosom pre ekonomiku SR). 

Odporúčame preto, aby Ministerstvo vnútra SR v procese vyhodnocovania pripomienok bolo otvorené zúčastneným subjektom, ktoré tento nástroj migračnej politiky pripomienkujú s cieľom, aby zahraničná migrácia predstavovala reálny prínos krajine a záujmom všetkých. 
 	Z 	ČA 	Materiál upravený podľa výsledkov rozporových konaní so všetkými zainteresovanými subjektmi. 	
AMCHAM 	§ 19 ods. 5 bod b) 
Navrhujeme ustanovenie vypustiť. 

Už v tlačive - žiadosti sa pozývajúca osoba zaväzuje uhradiť náklady spojené s pobytom pozývaného štátneho príslušníka tretej krajiny. Toto ustanovenie preto považujeme za nadbytočné a zvyšujúce administratívnu záťaž a náklady pozývajúcej osoby. 
 	Z 	A 	 	
AMCHAM 	§ 19 ods. 6 bod b)  
Navrhujeme ponechať nasledovné znenie: 
b) oprávnenie na podnikanie pozývajúcej osoby 

Problémom môže byť znenie požadujúce predloženie dokladu, ktorým sa má preukázať obdobná činnosť. Už pri posúdení aký druh dokladu a či ho polícia bude akceptovať môže vzniknúť problém, ako aj získanie takéhoto dokladu môže byť problém. Niekde trvá neprimerane dlho získať napr. výpis z Obchodného registra, niekde takýto register ani nie je. Bude touto listinou potom nejaký zakladateľský dokument? Zakladateľský dokument bude určite starší ako 90 dní, potom sa nesplní platnosť dokladu? Spoločnosť predsa nemôže vydať nový zakladateľský dokument. Činnosť tam uvedená aj tak už spoločnosť nemusí vykonávať. 

A čo viac, pozývajúca osoba nemusí predsa pozvať niekoho kto má obdobnú činnosť. Ako sa táto obdobná činnosť bude posudzovať? (napr. ak nejaká spoločnosť vyrába plechy, pozve si niekoho kto ich spracúva, resp. sprostredkuje ďalší ich predaj a ten nemá obdobný predmet činnosti. Nepozve si niekoho kto plechy tiež vyrába.) 
 	Z 	A 	 	
AMCHAM 	§ 19 ods. 6 bod c) 
Navrhujeme tento bod vypustiť 

V čase, keď sa vybavuje pozvanie nemusí mať pozývajúca osoba žiadne obchodné vzťahy, práve ich chce nadviazať, napr. rokovať o zmluve 
 	Z 	ČA 	Predmetné ustanovenie bolo dopracované tak, aby bolo zrejmé, že ide len o exemplifikatívny výpočet dokladov, ktorými možno preukázať účel pozvania. 	
AMCHAM 	§ 19 ods. 7 b) 
Navrhujeme nahradiť potvrdením zostatku na bankovom účte. 

Takéto potvrdenie je vydávané bankou a jeho získanie je jednoduchšie a menej administratívne náročné. Obávame sa, že preukázanie výpisom z účtu právnickej osoby vedeného v banke spolu s výpisom z obchodného registra, zbytočne zvýši byrokraciu a administratívne náklady. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	§ 19 ods. 10 
Navrhujeme nechať lehotu, ktorá je platná v súčasnom zákone – 15 dní. 

Obávame sa, že predĺženie lehoty iba skomplikuje celý proces, ktorý sa tak môže predĺžiť a dôsledkom môže byť strata platnosti pozvánky. 
 	Z 	A 	 	
AMCHAM 	§ 23 
Navrhujeme doplniť nový odsek 5, ktorý bude znieť nasledovne: 

„(5) Prechodný pobyt na účel zamestnania sa nevyžaduje, ak zamestnanec je v pracovnom pomere u slovenského zamestnávateľa za účelom výkonu práce mimo územia Slovenskej republiky.“ 

Naša pripomienka vychádza zo situácie keď slovenský zamestnávateľ potrebuje zamestnať osobu, ktorá je príslušníkom tretej krajiny, pričom práca bude takýmto zamestnancom v prospech zamestnávateľa vykonávaná mimo územia Slovenskej republiky. Vo vyššie opisovanej situácii sa jednak (i) neobsadzuje voľné pracovné miesto na slovenskom trhu práce a jednak (ii) takýto zamestnanec v skutočnosti nepotrebuje za účelom zamestnania získať povolenie na prechodný pobyt území Slovenskej republiky, pretože v SR nebude bývať, žiť a ani zvyčajne vykonávať prácu a na územie SR bude vstupovať iba občas na základe víz. 

Vzhľadom na vyššie uvedené sa preto javí zbytočným žiadať o udelenie povolenia na zamestnanie a o udelenie povolenia na prechodný pobyt na území Slovenskej republiky za účelom zamestnania, keďže v skutočnosti bude zamestnanec žiť a vykonávať prácu na území tretej krajiny. 

Zákon s takouto situáciou neráta a daná situácia – výkon práce príslušníkom tretej krajiny pre slovenského zamestnávateľa na území tretej krajiny - nie je preto zaradená pod výnimky, kedy nie je potrebné žiadať o povolenie na prechodný pobyt na účel zamestnania (ust. § 23 Zákona o pobyte cudzincov). 

Navyše máme k dispozícií aj stanovisko cudzineckej polície, ktorá na základe písomného dopytu o stanovisko k vyššie uvedenej situácii výslovne uviedla, že v takejto situácii nie je potrebné žiadať o udelenie povolenia na pobyt za účelom zamestnania. 
 	Z 	A 	Keďže účel prechodného pobytu sa vykonáva na území SR, z toho vyplýva, že na situáciu opísanú v pripomienke sa nevyžaduje udelenie prechodného pobytu a výslovné uvedenie takejto možnosti v zákone nepovažujeme za potrebné. 	
AMCHAM 	§ 27 ods. 1  
Navrhujeme upraviť tento paragraf tak, aby rodinným príslušníkom tretej krajiny bolo umožnené žiadať o prechodný pobyt na účel zlúčenia rodiny súčasne s rodinným príslušníkom, ktorý žiada o prechodný pobyt. 

Aplikačná prax nám preukázala, že súčasné nastavenie zákona, keď rodina, t.j. manželka a deti môžu podať žiadosť o pobyt až po udelení pobytu cudzincovi nie je optimálne. 

Rodina cudzinca prichádza na územie SR častokrát už spolu s cudzincom za účelom zlúčenia rodiny a žiadosti o pobyt príslušníkov rodiny cudzinca by preto mali byť posudzované naraz, spolu s jeho žiadosťou. A to vzhľadom na samotný účel udelenia pobytu, vzhľadom na spoločný príchod (častokrát cudzinci predajú v domovskej krajine nehnuteľnosť/dom), vzhľadom aj na spoločné plynutie 90 dňovej lehoty pobytu na území SR bez udelenia pobytu, aj s ohľadom na platnosť dokladov, ktoré si musia vybaviť v domovskej krajine (pri príchode dokumenty prinášajú so sebou a často je ich možné vybaviť v domovskej krajine len osobne). Žiadosti by sa posudzovali spolu a ak by pobyt nebol udelený štátnemu príslušníkovi, s ktorým sa rodina zlučuje nebol by samozrejme udelený ani rodine. 
 	Z 	A 	Takáto možnosť zo zákona už aj v súčasnosti vyplýva, preto nepovažujeme za potrebné jej osobitnú úpravu. 	
AMCHAM 	§ 32 ods. 5  
Navrhujeme tento bod vypustiť. 

Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky alebo iným príslušným orgánom je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na zabezpečenie dokladov potrebných pre podanie žiadosti o udelenie prechodného pobytu. Získanie takéhoto dokladu môže trvať až niekoľko mesiacov. Aplikačná prax v Českej republike, kde pôvodne bola takáto požiadavka v podobnom rozsahu zavedená metodickým pokynom, spôsobila nadmerný nárast žiadostí tak univerzitným inštitúciám, ako aj samotnému Ministerstvu školstva, neúmerne predĺžila celkový proces (v priemere o štyri mesiace) a zvýšila administratívnu záťaž a celkové náklady zamestnávateľov. Na základe týchto skutočností došlo k zmene metodického pokynu a nostrifikácia je vyžadovaná len pre vybrané typy profesií. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	§ 32 ods. 7 
Potvrdenie účtu vedeného v banke zriadeného na účely podnikania navrhujeme nahradiť potvrdením zostatku na bankovom účte 

Obávame sa, že navrhované znenie bude znamenať zvýšenie administratívnych nákladov. V praxi je často zložité zabezpečiť výpis z bankového účtu viac ako raz za mesiac. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	§ 32 ods. 16 
Máme za to, že potvrdenie zostatku na bankovom účte by malo byť postačujúce. 

Obávame sa, že navrhované znenie bude znamenať zvýšenie administratívnych nákladov. 
 	O 	A 	 	
AMCHAM 	§ 33 ods. 8 
Navrhujeme upraviť navrhované znenie ods. 8 nasledovne: 

“(8) Ak sa žiadosti o udelenie prechodného pobytu vyhovie, policajný útvar písomné rozhodnutie nevydáva a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zašle písomné oznámenie, že mu bol udelený prechodný pobyt, v ktorom uvedie dátum udelenia prechodného pobytu a dátum skončenia platnosti prechodného pobytu. Policajný útvar zašle písomné alebo elektronické oznámenie o udelení prechodného pobytu štátnemu príslušníkovi tretej krajiny aj príslušnému zastupiteľskému úradu podľa miesta trvalého pobytu štátneho príslušníka tretej krajiny.“ 

Máme za to, že zohľadnenie možnosti elektronickej komunikácie zrýchli a zefektívni celý proces. 
 	Z 	ČA 	Doplnená možnosť elektronického oznamovania zastupiteľskému úradu. 	
AMCHAM 	§ 34 ods. 6 
Novela ponechala preukázanie finančných prostriedkov na zabezpečenie pobyt u štátnych príslušníkov tretej krajiny, ktorí konajú za spoločnosť – bod 41 novely, preto navrhujeme, ak by nebolo možné jeho úplné vypustenie (vieme, že je široký okruh prípadov, ktoré musia byť pokryté), aspoň jeho doplnenie v zmysle, že sa toto ustanovenie nevzťahuje na štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý koná alebo bude konať v mene významného zahraničného investora. 

V praxi sa preukázalo toto ustanovenie ako komplikované, je „šité“ skôr na spoločnosti, napr. spoločnosti SRO, kde je spoločník aj konateľom spoločnosti, a ako spoločník má aj podiel na zisku spoločnosti, ale spôsobuje ťažkosti vo veľkých spoločnostiach, kde je spoločník odlišný od konateľa a konateľ len zastupuje záujmy spoločníka, a konateľ nemá podiel na zisku spoločnosti. Spoločnosť najmä v tomto kritickom období na podnikanie nedosiahne zisk a tak nemôže konateľ splniť túto podmienku zákona a pobyt mu polícia neobnoví? 
 	Z 	ČA 	Ustanovenia o obnovení prechodného pobytu boli doplnené aj o riešenie situácie, kedy spoločnosť nedosiahla zisk. 	
AMCHAM 	§ 38 
Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

Zákonodarca navrhuje neaplikovať mzdový prah vo výške 1,2 násobku priemernej mesačnej mzdy zamestnanca v hospodárstve SR. Zmenu odôvodňuje súčasnou situáciou na trhu práce a potrebou obsadzovať voľné pracovné miesta z evidencie uchádzačov o zamestnanie. Nakoľko možnosť obsadiť voľné pracovné miesto posudzuje príslušný úrad práce, domnievame sa, že nie je dôvod na vypustenie mzdového prahu - tento by sa použil až vtedy, ak nie je možné pracovné miesto obsadiť osobou z evidencie uchádzačov o zamestnanie. 
 	Z 	N 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vzhľadom na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike trvá na vypustení tejto možnosti. 	
AMCHAM 	§ 38 ods. 13-15 
Navrhujeme ponechať v súčasnom znení. 

Vypustenie odsekov 13-15 znamená, že Slovensko nebude implementovať dobrovoľné ustanovenie článku 5 sek. 5 Smernice (2009/ 50 ES) o vysoko kvalifikovaných pracovníkoch mimo EÚ, ktoré hovorí, že minimálna mzda pre vysoko kvalifikovaných pracovníkov je 1.2 násobok priemernej slovenskej mzdy. Tým, že sa toto ustanovenie nebude implementovať, minimálna mzda pre takýchto pracovníkov bude 1.5 násobok priemernej mzdy. Toto pre zamestnávateľov znamená zvýšenie nákladov a zároveň je ďalšou prekážkou pre využívanie inštitútu modrých kariet 
 	Z 	N 	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR vzhľadom na situáciu na trhu práce v Slovenskej republike trvá na vypustení tejto možnosti. 	
AMCHAM 	§ 48 ods. 3 
Navrhujeme úpravu navrhovaného znenia nasledovne: 

„(3) Ak sa žiadosti o udelenie trvalého pobytu vyhovie, policajný útvar písomné rozhodnutie nevydáva a štátnemu príslušníkovi tretej krajiny zašle písomné alebo elektronické oznámenie…” 

Máme za to, že zohľadnenie možnosti elektronickej komunikácie zrýchli a zefektívni celý proces. 
 	Z 	ČA 	Doplnená možnosť elektronického oznamovania zastupiteľskému úradu. 	
AMCHAM 	§ 66 ods. 6 
Navrhujeme špecifikovať druh dokladu o zdravotnom poistení. 

Zákonodarca navrhuje zaviesť povinnosť pre občana EÚ predložiť doklad o zdravotnom poistení, ktorý preukáže, že je poistený pri svojom pobyte na území Slovenskej republiky, ak predpokladá, že sa na tomto území zamestná. Účelom tohto návrhu je, aby občan EÚ preukázal, že počas pobytu na území SR bude schopný uhradiť náklady v súvislosti so zdravotnou starostlivosťou. Z dôvodu zabezpečenia jednotnej aplikačnej praxe navrhujeme bližšie špecifikovať druh dokladu o zdravotnom poistení. ( napr. Európsky preukaz zdravotného poistenia, potvrdenie príslušnej zdravotnej poisťovne a pod.) 
 	Z 	N 	Doklad o zdravotnom poistení je už všeobecne špecifikovaný v § 123. 	
AMCHAM 	§ 111 ods. 1 písm. t) 
Máme za to, že by sa malo doplniť, že toto ustanovenie sa to týka len oznámenia údajov štátneho príslušníka tretej krajiny, ktorý má udelený pobyt. 

Je naozaj potrebné oznámiť do troch pracovných dní polícii každú zmenu údajov zapísaných v obchodnom registri alebo živnostenskom registri, ak je pobyt udelený podľa § 22? Aj zmenu, ktorá sa štátneho príslušníka tretej krajiny nedotýka? Tak by spoločnosť oznamovala, napr. aj doplnenie predmetu podnikania...a mnoho ďalších zbytočných údajov, čo by malo za následok zvýšenie administratívnej záťaže polície. 
 	Z 	A 	Povinnosť spresnená len na oznámenie, že štátny príslušník tretej krajiny už nekoná v mene obchodnej spoločnosti alebo družstva. 	
AMCHAM 	§ 111 ods. 1 písm. v), § 112 ods.1 písm. o), § 112 ods. 2 písm. p)  
Navrhujeme vypustiť, aby sa tak ponechala možnosť prevzatia dokladu o pobyte aj na základe plnej moci. 	Z 	A 	 	
AMCHAM 	§ 126 v ods. 5 
Odporúčame vypustiť celý ods. 5, resp. upraviť, tak že ostatnú len čestné vyhlásenia a splnomocnenia. 

Uvedený odsek ide nad rámec iných zákonov, napr. Občiansky zákonník, Katastrálny zákon ap. tým, že vyžaduje overenie podpisov na nájomných zmluvách, splnomocneniach a dokonca aj na notárskych zápisniciach. 

Podpisy na notárskych zápisniciach nie je možné osvedčiť, notár pri samotnom úkone overí osobu, ktorá podpíše originál notárskej zápisnice a ktorá ostáva v spise u notára. Notár vydá osvedčený odpis zápisnice, ktorý podpisuje len notár. 
 	Z 	ČA 	Notárske zápisnice z predmetného ustanovenia vypustené; osvedčený podpis vlastníka nehnuteľnosti sa vyžaduje aj u občanov SR, ak ide o prihlásenie sa na trvalý alebo prechodný pobyt podľa zákona č. 253/1998 Z. z. 	
AMCHAM 	Čl. IV, bod 2 
V II. časti Vnútorná správa položka 24 navrhujeme pridať nový Správny poplatok za umožnenie podania žiadosti o pobyt vo vopred dohodnutom čase. 

V súčasnosti na pracovisku Cudzineckej polície v Bratislave je možné podať žiadosť, zistiť informácie, vyzdvihnúť doklad a pod. len s poradovým číslom. Vzhľadom na nápor na tomto pracovisku je často ukončené vydávanie poradových čísiel už v ranných hodinách. Lístky s poradovým číslom obsahujú orientačný čas avšak podľa rýchlosti vybavovania predchádzajúcich stránok je cudzinec nútený čakať na polícií často aj celý deň. Zavedenie takéhoto správneho poplatku by umožnilo pre tých cudzincov ktorí budú mať záujem vybaviť potrebnú záležitosť vo vopred plánovanom termíne. Poplatok negarantuje vybavenie záležitosti len umožňuje ju vybaviť v dohodnutom čase. Zároveň by tento poplatok predstavoval dodatočný príjem do štátnej pokladnice, ktorý by mohol byť vrátený príslušnému pracovisku polície. 
 	Z 	N 	Takúto úpravu Ministerstvo vnútra SR v budúcnosti nevylučuje, v súčasnosti to však nie je možné zabezpečiť z organizačných a personálnych dôvodov. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 21 ods. 3, 4, 5 zákona 5/2004 Z.z.  
Navrhujeme upraviť povinnosť zamestnávateľa 30 dní pred podaním žiadosti. 

Zavedením povinnosti u zamestnávateľa, ktorý má záujem prijať do zamestnania štátneho príslušníka tretej krajiny podľa §21 ods. 1 písm. a) 45 dní pred podaním žiadosti o udelenie prechodného pobytu na účel zamestnania písomne oznámiť úradu voľné pracovné miesta, ich počet a charakteristiku, sa podľa nášho názoru zbytočne predĺži celý proces zamestnávania cudzincov a pre zamestnávateľa to bude tiež znamenať zvýšenie byrokracie. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 21 ods. 7 
Navrhujeme tento bod vypustiť. 

Navrhovanú úpravu považujeme za narušenie zmluvnej voľnosti všetkých zúčastnených strán. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 21a, ods. 2 (b) 
Navrhujeme tento bod vypustiť 

Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na podanie žiadosti o vydanie potvrdenia o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta, ktoré zodpovedá vysokokvalifikovanému zamestnaniu. Získanie takéhoto dokladu môže trvať až niekoľko mesiacov. Aplikačná prax v Českej republike, kde pôvodne bola takáto požiadavka v podobnom rozsahu zavedená metodickým pokynom, spôsobila nadmerný nárast žiadostí tak univerzitným inštitúciám, ako aj samotnému Ministerstvu školstva, neúmerne predĺžila celkový proces (v priemer o štyri mesiace) a zvýšila administratívnu záťaž a celkové náklady zamestnávateľov. Na základe týchto skutočností došlo k zmene metodického pokynu a nostrifikácia je vyžadovaná len pre vybrané typy profesií. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 21a, ods. 3 
Navrhujeme tento bod vypustiť 

Máme za to, že ak v prípade zamestnania, kde je požadovaná vysoká kvalifikácia bude Úrad práce zisťovať či toto miesto nemôže byť obsadené občanom Slovenskej republiky a to nielen z daného regiónu ale celého územia SR, dôjde k zbytočnému predĺženiu procesu a zvýšeniu nákladov pre zamestnávateľov. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI, § 21a, ods. 4 
Navrhujeme vypustiť druhú vetu tohto bodu. 

Posudzovať, či doklad o vyššej kvalifikácii zodpovedá podmienkam uvedeným v pracovnej zmluve alebo v prísľube zamestnávateľa je v praxi pri niektorých pracovných pozíciách ťažko realizovateľné. Navyše sa tým zavádza neistota do právnych vzťahov a možná svojvôľa Ústredia pri posudzovaní týchto žiadostí. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 21b 
Navrhujeme tento bod vypustiť. 

Máme za to, že potvrdenie o možnosti obsadenia voľného pracovného miesta bude viesť k zvýšeniu byrokracie a zníženiu flexibility pre zamestnávateľov. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 22 ods. 2 
Navrhujeme vypustiť bod b) 

Získanie dokladu o uznaní vzdelania alebo kvalifikácie štátneho príslušníka tretej krajiny, Ministerstvom školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky je zložitý a časovo veľmi náročný proces, ktorý významne navýši čas potrebný na podanie žiadosti o udelenia povolenia na zamestnanie. Získanie takéhoto dokladu môže trvať až niekoľko mesiacov. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 22 ods. 8  
Navrhujeme vypustiť 

Podľa návrhu je potrebné odsúhlasiť s úradom počty, profesie a dobu vyslania zamestnancov pred uzatvorením zmluvy. A čo už s uzatvorenými zmluvami? Ide o obmedzenie zmluvnej voľnosti a zásah do súkromného práva. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 22 ods. 9b 
Navrhujeme upustiť od 12 mesačnej lehoty. 

Zákonodarca zmenu neodôvodnil. Súčasný stav považujeme za vyhovujúci. 
 	Z 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené. 	
AMCHAM 	Čl. VI., § 23a 
Navrhujeme tento bod vypustiť 

Zavádzanie nových administratívnych povinností pre zamestnávateľov zbytočne zvýši náklady zamestnávateľov. 
 	O 	A 	Predmetné ustanovenie bolo po dohode s Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR z návrhu zákona vypustené.