Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Spôsob pripomienkového konania	 	
Počet vznesených pripomienok, z toho zásadných	228  / 18 	
Počet vyhodnotených pripomienok	228 	
		
Počet akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	94  / 4 	
Počet čiastočne akceptovaných pripomienok, z toho zásadných	24  / 2 	
Počet neakceptovaných pripomienok, z toho zásadných	110  / 12 	
		
Rozporové konanie (s kým, kedy, s akým výsledkom)		
Počet odstránených pripomienok		
Počet neodstránených pripomienok		

Sumarizácia vznesených pripomienok podľa subjektov
Č.	Subjekt	Pripomienky do termínu	Pripomienky po termíne	Nemali pripomienky	Vôbec nezaslali	
1 .	Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
2 .	Ministerstvo vnútra Slovenskej republiky 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
3 .	Ministerstvo financií Slovenskej republiky 	3 (3o,0z) 	 	 	 	
4 .	Ministerstvo kultúry Slovenskej republiky 	31 (31o,0z) 	 	 	 	
5 .	Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky 	17 (14o,3z) 	 	 	 	
6 .	Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
7 .	Ministerstvo pôdohospodárstva a rozvoja vidieka Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
8 .	Ministerstvo obrany Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
9 .	Ministerstvo zahraničných vecí Slovenskej republiky 	6 (6o,0z) 	 	 	 	
10 .	Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky 	11 (11o,0z) 	 	 	 	
11 .	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky  	 	 	x 	 	
12 .	Ministerstvo školstva, vedy, výskumu a športu Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
13 .	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky 	12 (12o,0z) 	 	 	 	
14 .	Úrad vlády Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
15 .	Protimonopolný úrad Slovenskej republiky 	14 (6o,8z) 	 	 	 	
16 .	Štatistický úrad Slovenskej republiky 	14 (14o,0z) 	 	 	 	
17 .	Úrad geodézie, kartografie a katastra Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
18 .	Úrad jadrového dozoru Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
19 .	Úrad pre normalizáciu, metrológiu a skúšobníctvo Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
20 .	Úrad pre verejné obstarávanie 	 	 	x 	 	
21 .	Úrad priemyselného vlastníctva Slovenskej republiky 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
22 .	Správa štátnych hmotných rezerv Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
23 .	Národný bezpečnostný úrad 	 	 	x 	 	
24 .	Národná banka Slovenska 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
25 .	Podpredseda vlády SR pre ľudské práva a národnostné menšiny 	 	 	 	x 	
26 .	Odbor aproximácie práva sekcie vládnej legislatívy Úradu vlády SR 	5 (5o,0z) 	 	 	 	
27 .	Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
28 .	Najvyšší súd Slovenskej republiky 	4 (4o,0z) 	 	 	 	
29 .	Generálna prokuratúra Slovenskej republiky 	33 (30o,3z) 	 	 	 	
30 .	Konfederácia odborových zväzov Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
31 .	Asociácia zamestnávateľských zväzov a združení Slovenskej republiky 	 	 	x 	 	
32 .	Úrad pre reguláciu sieťových odvetví 	 	 	 	x 	
33 .	Notárska komora Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
34 .	Slovenská komora exekútorov 	 	 	 	x 	
35 .	Súdna rada Slovenskej republiky 	 	 	 	x 	
36 .	Zbor väzenskej a justičnej stráže 	 	 	x 	 	
37 .	Združenie sudcov Slovenska 	 	 	 	x 	
38 .	Slovenská únia nezávislého súdnictva 	 	 	 	x 	
39 .	Národná asociácia sudkýň Slovenska  	 	 	 	x 	
40 .	Republiková únia zamestnávateľov 	 	 	 	x 	
41 .	Centrum pre medzinárodnoprávnu ochranu detí a mládeže 	 	 	 	x 	
42 .	Ústredie práce, sociálnych vecí a rodiny 	 	 	 	x 	
43 .	Krajský súd v Bratislave 	 	 	 	x 	
44 .	Krajský súd v Nitre 	 	 	 	x 	
45 .	Krajský súd v Trnave 	 	 	 	x 	
46 .	Krajský súd v Trenčíne 	 	 	 	x 	
47 .	Krajský súd v Žiline 	 	 	 	x 	
48 .	Slovenská advokátska komora 	 	 	 	x 	
49 .	Okresný súd Bratislava I 	 	 	 	x 	
50 .	Okresný súd Bratislava II 	 	 	 	x 	
51 .	Okresný súd Bratislava III 	 	 	 	x 	
52 .	Okresný súd Bratislava IV 	 	 	 	x 	
53 .	Okresný súd Bratislava V 	 	 	 	x 	
54 .	Okresný súd Malacky 	 	 	 	x 	
55 .	Okresný súd Pezinok 	 	 	 	x 	
56 .	Okresný súd Trnava 	 	 	 	x 	
57 .	Okresný súd Dunajská Streda 	 	 	 	x 	
58 .	Okresný súd Galanta 	 	 	 	x 	
59 .	Okresný súd Senica 	 	 	 	x 	
60 .	Okresný súd Piešťany 	 	 	 	x 	
61 .	Okresný súd Skalica 	 	 	 	x 	
62 .	Okresný súd Trenčín 	 	 	 	x 	
63 .	Okresný súd Bánovce nad Bebravou 	 	 	 	x 	
64 .	Okresný súd Partizánske 	 	 	 	x 	
65 .	Okresný súd Nové Mesto nad Váhom 	 	 	 	x 	
66 .	Okresný súd Považská Bystrica 	 	 	 	x 	
67 .	Okresný súd Prievidza 	 	 	 	x 	
68 .	Okresný súd Nitra 	 	 	 	x 	
69 .	Okresný súd Komárno 	 	 	 	x 	
70 .	Okresný súd Levice 	 	 	 	x 	
71 .	Okresný súd Nové Zámky 	 	 	 	x 	
72 .	Okresný súd Topoľčany 	 	 	 	x 	
73 .	Okresný súd Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
74 .	Okresný súd Brezno 	 	 	 	x 	
75 .	Okresný súd Lučenec 	 	 	 	x 	
76 .	Okresný súd Rimavská Sobota 	 	 	 	x 	
77 .	Okresný súd Zvolen 	 	 	 	x 	
78 .	Okresný súd Žiar nad Hronom 	 	 	 	x 	
79 .	Okresný súd Veľký Krtíš 	 	 	 	x 	
80 .	Okresný súd Revúca 	 	 	 	x 	
81 .	Okresný súd Žilina 	 	 	 	x 	
82 .	Okresný súd Čadca 	 	 	 	x 	
83 .	Okresný súd Liptovský Mikuláš 	 	 	 	x 	
84 .	Okresný súd Martin 	 	 	 	x 	
85 .	Okresný súd Dolný Kubín 	 	 	 	x 	
86 .	Okresný súd Námestovo 	 	 	 	x 	
87 .	Okresný súd Ružomberok 	 	 	 	x 	
88 .	Okresný súd Prešov 	 	 	 	x 	
89 .	Okresný súd Bardejov 	 	 	 	x 	
90 .	Okresný súd Humenné 	 	 	 	x 	
91 .	Okresný súd Poprad 	 	 	 	x 	
92 .	Okresný súd Stará Ľubovňa 	 	 	 	x 	
93 .	Okresný súd Svidník 	 	 	 	x 	
94 .	Okresný súd Vranov nad Topľou 	 	 	 	x 	
95 .	Okresný súd Kežmarok 	 	 	 	x 	
96 .	Okresný súd Košice I 	 	 	 	x 	
97 .	Okresný súd Košice II 	 	 	 	x 	
98 .	Okresný súd Košice-okolie 	 	 	 	x 	
99 .	Okresný súd Michalovce 	 	 	 	x 	
100 .	Okresný súd Rožňava 	 	 	 	x 	
101 .	Okresný súd Spišská Nová Ves 	 	 	 	x 	
102 .	Okresný súd Trebišov 	 	 	 	x 	
103 .	Špecializovaný trestný súd 	 	 	 	x 	
104 .	Justičná akadémia  	 	 	 	x 	
105 .	Jazykovedný ústav Ľudovíta Štúra Slovenskej akadémie vied 	 	 	 	x 	
106 .	Európske spotrebiteľské centrum 	 	 	 	x 	
107 .	Právnická fakulta Univerzity Komenského v Bratislave 	 	 	 	x 	
108 .	Právnická fakulta Univerzity Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach 	 	 	 	x 	
109 .	Právnická fakulta Trnavskej univerzity v Trnave 	 	 	 	x 	
110 .	Právnická fakulta Univerzity Mateja Bela v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
111 .	Krajský súd v Banskej Bystrici 	 	 	 	x 	
112 .	Krajský súd v Košiciach 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
113 .	Krajský súd v Prešove 	 	 	 	x 	
114 .	Štátny dopravný úrad 	 	 	 	x 	
115 .	Odbor verejného obstarávania a prevádzky 	 	 	 	x 	
116 .	Úrad splnomocnenca vlády SR pre územnú samosprávu, integrovaný manažment povodí a krajiny 	 	 	 	x 	
117 .	Odbor právnych služieb a odvolacích konaní 	 	 	 	x 	
118 .	Operačné stredisko záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
119 .	Asociácia záchrannej zdravotnej služby 	 	 	 	x 	
120 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Bratislava 	 	 	 	x 	
121 .	Detská fakultná nemocnica s poliklinikou Banská Bystrica 	 	 	 	x 	
122 .	Detská fakultná nemocnica Košice 	 	 	 	x 	
123 .	Slovenská aliancia zriedkavých chorôb 	 	 	 	x 	
124 .	osobný úrad 	 	 	 	x 	
125 .	státna športová reprezentácia 	 	 	 	x 	
126 .	odbor registratúr a správy dokumentov 	 	 	 	x 	
127 .	Verejnosť 	40 (39o,1z) 	 	 	 	
128 .	Sociálna poisťovňa 	1 (1o,0z) 	 	 	 	
129 .	Slovenská obchodná a priemyselná komora 	7 (7o,0z) 	 	 	 	
130 .	Úrad na ochranu osobných údajov Slovenskej republiky 	1 (0o,1z) 	 	 	 	
	SPOLU	228 (210o,18z) 	0 (0o,0z) 	9 	99 	

Vyhodnotenie vecných pripomienok je uvedené v tabuľkovej časti.

Vysvetlivky  k použitým skratkám v tabuľke:	
O – obyčajná	A – akceptovaná	
Z – zásadná	N – neakceptovaná	
	ČA – čiastočne akceptovaná	

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 	K názvu zákona 
V názve zákona odporúčame vypustiť duplicitne uvedené slová „v znení neskorších predpisov“.  	O 	N 	Ide o účelovú a vecne správnu duplicitu, nakoľko samotný zákon č. 586/2003 Z. z. obsahuje vo svojom názve "v znení neskorších predpisov". 	
MV SR 	K čl. I tretí bod 
V čl. I tretí bod v § 1bb ods. 1, odporúčame na konci vypustiť slovo „totožnosti“. 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl.I dvanásty bod 
V čl. I dvanásty bod odporúčame v §11 ods. 1 slová „§ 250l až § 250s“ nahradiť 
„§ 247 až 250k“, pretože podľa § 250l až 250s zákona č. 99/1963 Zb. Občiansky súdny poriadok v znení neskorších predpisov, sa postupuje v prípadoch, v ktorých zákon zveruje súdom rozhodovanie o opravných prostriedkoch proti neprávoplatným rozhodnutiam správnych orgánov. O opravných prostriedkoch proti právoplatným rozhodnutiam správnych orgánov rozhodujú súdy podľa § 247 až 250k Občianskeho súdneho priadku. 

 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Nové znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MV SR 	K čl. I dvadsiaty siedmy bod 
V čl. I dvadsiaty siedmy bod odporúčame slová „za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú“ nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto vety“. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I štaridsiaty piaty bod 
V čl. I štyridsiaty piaty bod je potrebné zosúladiť s Prílohou č. 5 k legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky (konkrétne tridsiaty bod) a v uvádzacej vete vypustiť slovo „nový“. 

 	O 	A 	 	
MV SR 	K čl. I štyridsiaty šiesty bod 
V čl. I štyridsiaty šiesty bod v § 87a ods. 3 žiadame vypustiť druhú vetu. 

Odôvodnenie: 
Na jednej strane navrhovaná právna úprava umožňuje advokátskemu koncipientovi zapísanému do zoznamu advokátskych koncipientov do 31.12.2012 vykonať advokátsku prax podľa právnej úpravy účinnej do 31.12.2012, no na druhej strane nie je žiadna garancia, že takýto očakávaný výsledok u advokátskeho koncipienta nastane, a to aj bez jeho subjektívneho zavinenia. 
Pracovný pomer advokátskeho koncipienta skončí aj bez jeho zavinenia, v prípade vyčiarknutia jeho zamestnávateľa zo zoznamu advokátov advokátskou komorou, v prípade pozastavenia výkonu advokácie jeho zamestnávateľa advokátskou komorou a z ďalších subjektívnych dôvodov, ktoré môžu nastať na strane jeho zamestnávateľa, ktoré advokátsky koncipient zapísaný do zoznamu advokátskych koncipientov do 31.12.2012 nebude môcť žiadnym spôsobom ovplyvniť. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MV SR 	K čl. III 
V čl. III odporúčame v názve novelizovaného zákona vypustiť slová „mení a“. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Beriem na vedomie, že návrh nemá vplyv na rozpočet verejnej správy. 	O 	A 	 	
MF SR 	Všeobecne 
Návrh je potrebné zosúladiť s Prílohou č. 5 Legislatívnych pravidiel vlády SR (ďalej len „príloha LPV“) [napr. čl. I bod 4 zosúladiť s bodom 57 treťou vetou prílohy LPV, bod 12 § 11 ods. 1 zosúladiť s bodmi 55 a 54 prílohy LPV, bod 39 zosúladiť s bodom 6 prílohy LPV, bod 45 zosúladiť s bodom 30 prílohy LPV, poznámku pod čiarou k odkazu 24 zosúladiť s bodom 54 druhou vetou prílohy LPV; v čl. III úvodnej vete vypustiť slová „mení a“, pretože návrhom sa platné znenie iba dopĺňa]. 	O 	A 	 	
MF SR 	K čl. I k bodu 3 (§ 1ba a 1bb) 
1. V § 1ba odporúčam v odseku 6 zvážiť vhodnosť riešenia podrobnej právnej úpravy podrobností a povinností advokáta a advokátskeho koncipienta pri výkone vyhlásenia o pravosti podpisu iným ako všeobecne záväzným právnym predpisom. 

2. V § 1bb odporúčam v odseku 3 vypustiť slová „napriek postupu“ ako nadbytočné. 
 	O 	N 	Považujeme za vhodné pripustiť úpravu podrobností o povinnostiach pri výkone vyhlásenia o pravosti podpisu v uznesení predsedníctva. SAK je samosprávna organizácia, z povahy ktorej je obvyklé usporiadať si určité podrobnosti samostatne.  	
MK SR 	Predkladacia správa 
V predposlednom odseku odporúčame pred slová "Európskej únie" doplniť slovo "právom".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 3 (§ 1ba ods. 2 písm. b) 
Do navrhovaného ustanovenia § 1ba ods. 2 písm. b) navrhujeme doplniť aj rodné číslo. Poukazujeme na obdobnú úpravu v zákone č. 323/1992 Zb. (Notársky poriadok)- ustanovenie § 58 ods. 2 písm. b), resp. v zákone č. 599/2001 Z. z.- ustanovenie § 7 ods. 3 písm. b). V prípade cudzincov navrhujeme obdobnú úpravu ako je uvedená v ustanovení § 7 ods. 4 zákona č. 599/2001 Z. z.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 3 (§ 1ba ods. 5) 
V prípade, že advokát môže byť pri konaní vyhlásenia o pravosti podpisu zastúpený advokátskym koncipientom, dávame na zváženie, či by spolu s úradne osvedčeným podpisom advokátskeho koncipienta, ktorý advokát zasiela komore (ods. 3), nemal zároveň komore doručiť písomné plnomocenstvo pre daného advokátskeho koncipienta na účely zastúpenia v konaní vyhlásenia o pravosti podpisu. Uvedené plnomocenstvo by zaniklo vyčiarknutím koncipienta zo zoznamu koncipientov, resp. na návrh advokáta.  	O 	N 	Nie je potrebná úprava na úrovni zákona. Nič nebráni úprave v uznesení predsedníctva komory podľa odseku 6. 	
MK SR 	Čl. I bod 3 (§ 1bb ods. 2) 
Slová "zistí totožnosť prostredníctvom ďalších svedkov, o ktorých totožnosti nemá žiadne pochybnosti" navrhujeme doplniť tak, že uvedené slovné spojenie bude po doplnení znieť: "zistí totožnosť prostredníctvom ďalších minimálne dvoch svedkov, o ktorých totožnosti nemá žiadne pochybnosti". 

Odôvodnenie: zosúladenie s ods. 1  	O 	N 	Nie je potreba zosúladenia s odsekom 1, nakoľko odsek 2 sa použije v prípade ak advokát napriek postupu podľa odseku 1 nemá istotu o totožnosti osoby. 	
MK SR 	Čl I bod 3 (§ 1bb ods. 3) 
Navrhujeme vypustiť slová uvedené za bodkočiarkou, nakoľko advokát by sa nemal v žiadnom prípade zbaviť zodpovednosti, ak osvedčil pravosť podpisu osoby, ktorej skutočnú totožnosť sa mu nepodarilo zistiť. Poukazujeme tiež na obdobnú úpravu v ustanovení § 48 ods. 2 Notárskeho poriadku.  	O 	N 	Úpravu považujeme za vyhovujúcu, vychádza už z existujúcej úpravy zodpovednosti pri autorizácií zmlúv o prevode nehnuteľností. 	
MK SR 	Čl. I bod 4 
Navrhujeme vypustiť text uvedený za prvou bodkočiarkou, týkajúci sa zisťovania schopnosti aplikácie právneho poriadku SR absolventmi zahraničných vysokých škôl. Ustanovenie § 3 ods. 1 zákona sa týka podmienok, ktoré musia byť splenené pre zápis osoby do zoznamu advokátov. Podľa nášho názoru je návrhované ustanovenie nadbytočné, nakoľko osoba, ktorá chce byť zapísaná do zoznamu advokátov, musí zložiť advokátsku skúšku, ktorou jednoznačne preukazuje, že je schopná aplikovať právny poriadok SR.  	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MK SR 	Čl. I bod 5 
Dávame na zváženie, či navrhovaná zmena nebude mať v budúcnosti negatívny vplyv na záujem o výkon advokátskeho povolania. V tejto súvislosti poukazujeme napr. na ustanovenie § 21a ods. 1 zákona č. 549/2003 Z. z., podľa ktorého vyšší súdny úradník, ktorý dosiahol vek 30 rokov má nárok na vykonanie odbornej justičnej skúšky, ak vykonával funkciu vyššieho súdneho úradníka minimálne 3 roky. Podľa ustanovenia § 11 ods. 1 písm. d) Notárskeho poriadku je predpokladom na vymenovanie za notára právna prax v dĺžke 5 rokov, pričom však z tejto právnej praxe postačuje vykonať notársku prax v dĺžke minimálne 2 roky. Podľa § 10 ods. 1 písm. d) Exekučného poriadku možno za exekútora vymenovať občana, ktorý aspoň 3 roky vykonával exekučnú prax alebo súdnu prax súvisiacu s výkonom rozhodnutia (profesia taktiež nie je obmedzená kvantifikačným kritériom). Podľa ustanovenia § 231 zákona č. 154/2001 Z. z., asistent prokurátora, ktorý nepretržite vykonával funkciu asistenta prokurátora najmenej tri roky, má nárok vykonať odbornú justičnú skúšku. Taktiež dávame na zváženie, v prípade, že existuje deficit v kvalite výkonu povolania, či by želateľné výsledky nemohli byť dosiahnuté sprísnením, resp. úpravou advokátskych skúšok podľa požadovaných potrieb, na úkor predĺženia praxe advokátskych koncipientov.  	O 	N 	Úpravu považujeme za odôvodnenú, predĺženie praxe je jedným z prostriedkov skvalitenenia poskytovania právnych služieb. 	
MK SR 	Čl. I bod 10 
V poslednej vete odporúčame medzi slová "trovy konania" vložiť slovo "disciplinárneho".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 12 (§ 11 ods. 1) 
V uvedenom ustanovení sa odkazuje na postup podľa § 250l až § 250s OSP, avšak konanie podľa tretej hlavy piatej časti OSP sa vzťahuje na preskúmavanie neprávoplatných rozhodnutí správnych orgánoch. V prvej vete navrhovaného ods. 1 sa však ustanovuje, že rozhodnutie komory nadobúda právoplatnosť jeho doručením advokátovi. Odporúčame opravu.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 12 (§ 11 ods. 2) 
Dávame na zváženie doplnenie navrhovaného ustanovenia o situáciu, ak súd zruší rozhodnutie komory o nezapísaní fyzickej osoby do zoznamu advokátov.  	O 	N 	Nie je predmetom riešiť procesný postup. Úprava reaguje na momenty, ktoré boli v praxi vykladané rôzne.  	
MK SR 	Čl. I bod 13 
Dávame na zváženie možnosť úpravy ustanovenia § 12 ods. 1 písm. e) nasledovne: "ako konateľ, ktorý je zároveň spoločníkom spoločnosti s ručením obmedzeným". Toto znenie spĺňa účel novely v tomto bode.  	O 	N 	Znenie považujeme za zrozumiteľné. 	
MK SR 	Čl. I bod 14 
V navrhovanom texte odporúčame slová "po zápise do obchodného registra" nahradiť slovami "po rozhodujúcej skutočnosti". Dôvodom je skutočnosť, že advokát môže zmeniť spôsob výkonu advokácie tak, že prestane vykonávať advokáciu ako konateľ s.r.o. a začne ju vykonávať samostatne (v združení). Navrhovaná povinnosť sa tak bude vzťahovať aj na tieto prípady, kedy nedochádza k zápisu do obchodného registra. Poukazujeme aj na skutočnosť, že navrhovaná povinnosť už dnes vyplýva z ustanovenia § 28 ods. 2 zákona.  	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce, aj v prípade ak prestane advokáciu vykonávať ako konateľ dôjde k zmenám v obchodnom registri. 	
MK SR 	Čl. I bod 23 
Navrhujeme vypustiť bodku pred úvodzovkami a presunúť ju za úvodzovky. Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 24 
V poslednej vete navrhujeme slovo "trest" nahradiť slovami "podmienečne uložené disciplinárne opatrenie".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 31 
V súvislosti s navrhovanou zmenou odporúčame aj úpravu druhej vety tohto ustanovenia, t.j. v druhej vete nahradiť slová "predsedníctvo komory" slovami "odvolací senát".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 32 
Na konci vety navrhujeme za slovom "vina" nahradiť bodku pred úvodzovkami čiarkou. Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 33 
Pred slovom "odložený" navrhujeme doplniť slovo "podmienečne".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 34 
V uvádzacej vete navrhujeme nahradiť slovo "alebo" čiarkou a za slovo "obmedzeným" navrhujeme doplniť čiarku a slová ako uvádzate (usadeného euroadvokáta...). Legislatívno- technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 34 (vecná pripomienka) 
Poukazujeme na navrhovaný text za bodkočiarkou. Uvedený text možno vykladať tak, že v prípade, ak nastane situácia, že advokát vykonával advokáciu najprv samostatne napr. 3 roky a následne ako konateľ s.r.o. ďalšie 3 roky, nemôže si dať zapísať koncipienta, nakoľko nespĺňa podmienku uvedenú v navrhovanom texte za bodkočiarkou (s.r.o. nie je zapísaná 5 rokov a zároveň spoločník nevykonával advokáciu samostatne 5 rokov). V zmysle uvedeného by došlo k nespravodlivej situácii, kedy advokát, ktorý reálne vykonáva prax 6 rokov by si nemohol dať zapísať koncipienta, zatiaľ čo advokát zapísaný 5 rokov, ktorý by celý čas vykonával advokáciu samostatne, resp. napríklad ako konateľ s.r.o., by toto právo mal. V záujme odstránenia uvedenej disproporcionality, resp. v záujme jednoznačnosti výkladu navrhujeme text uvedený za bodkočiarkou formulovať nasledovne: "ak advokát vykonával advokáciu rôznymi spôsobmi, je na účely posúdenia dĺžky zápisu podľa predchádzajúcej vety rozhodujúca celková dĺžka výkonu advokácie, za splnenia podmienky zápisu v príslušnom zozname vedenom komorou, bez ohľadu na spôsoby výkonu advokácie." 

K navrhnutej právnej úprave však dávame na zváženie, či uvedené ustanovenie ako celok nebude pôsobiť nespravodlivo, nakoľko advokát, ktorý vykonal advokátsku skúšku (odborné predpoklady) a má vykonanú koncipientskú prax 3 resp. v budúcnosti 5 rokov (praktické skúsenosti) nebude môcť 5 rokov od svojho zápisu do komory zamestnávať koncipientov, t.j. zamestnancov s právnickým vzdelaním, a to aj v nadväznosti na navrhovaný bod 38 novely. Advokát, ktorý nebude mať záujem alebo možnosti spolupracovať určitou formou (združenie, s.r.o.) s inými advokátmi, tak bude odkázaný 5 rokov od zápisu do komory vykonávať advokáciu ako jedna osoba, resp. zamestnávať odborných alebo iných zamestnancov alebo študentov, ktorých však nebude môcť substitučne splnomocniť na zastupovanie pred súdom alebo orgánom verejnej správy. Je na zváženie, či advokát napr. s 3- ročnou praxou, nebude znevýhodnený oproti advokátovi, ktorý by spĺňal navrhované podmienky.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 35 
Na konci poslednej vety odporúčame bodku za slovom "právo" nahradiť čiarkou. Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 36 
Na konci poslednej vety odporúčame čiarku za slovom "komora" nahradiť bodkou. Legislatívno- technická pripomienka.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 37 
V prvej vete navrhovaného textu odporúčame za slová "advokát vykonávajúci advokáciu samostatne alebo v združení podľa § 12 ods. 1 písm. a) a b)" doplniť slová "alebo usadený euroadvokát podľa § 38 až 45". Odôvodnenie: v zmysle čl. I bod 34 novely a dôvodovej správy k tomuto bodu môže aj usadený euroadvokát zamestnávať advokátskeho koncipienta.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 41 
Slová "konferenciu komory" odporúčame zmeniť na slová "konferenciu advokátov". Orgánom komory je konferencia advokátov, nie konferencia komory.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 44 (§ 74a ods. 1 písm. a)) 
Medzi slová "trojčlenných disciplinárnych" odporúčame doplniť slovo "odvolacích".  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. I bod 44 (všeobecne) 
V dôvodovej správe k bodu 44 sa uvádza, že v navrhovanom ustanovení sa stanovujú kvalifikačné kritéria pre členov a náhradníkov odvolacích disciplinárnych senátov. V navrhovanom ustanovení však uvedené kritéria absentujú. Taktiež dávame na zváženie doplniť do navrhovaného ustanovenia zákaz konfliktu záujmov členov odvolacej disciplinárnej komisie a to aj v nadväznosti na dôvodovú správu k čl. I bod 31 novely, kde sa uvádza, že členstvo v odvolacom disciplinárnom senáte bude nezlučiteľné s členstvom v prvostupňovom disciplinárnom senáte. V tejto súvislosti by bolo vhodné doplniť aj možnosť vylúčenia člena odvolacieho disciplinárneho senátu v prípade, že rozhodoval v rovnakej veci v prvostupňovom disciplinárnom senáte a naopak.  	O 	ČA 	Dôvodová správa upravená. Postačujúca úprava v Disciplinárnom poriadku. 	
MK SR 	Čl. I bod 46 (§ 87a ods. 3) 
Dávame na zváženie vypustenie druhej vety, nakoľko pre koncipientov zapísaných do 31.12.2012 je už dané obmedzenie, aby trojročnú prax ukončili do 31.12.2015. Ustanovenie, podľa ktorého by koncipient vyčiarknutý po 1.1.2013 a následovnom opätovnom zapísaní musel vykonať prax v celkovej dĺžke 5 rokov, by mohlo pôsobiť ako nespravodlivé, nakoľko takýto koncipient začal vykonávať prax v domnení, že bude trvať 3 roky. Išlo by o ďalšie obmedzenie koncipientov, ktorí začali vykonávať prax pred 1.1.2013, spočívajúce v prístupe k advokátskej skúške.  	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. 	
MK SR 	Čl. I bod 46 (§ 87a ods. 5)  
Slovo "advokát" navrhujeme nahradiť slovami "školiteľ advokátskych koncipientov podľa § 62 ods. 3". Odôvodnenie: uvedené ustanovenie sa nevzťahuje iba na advokáta, ale napr. aj na usadeného euroadvokáta alebo vedúceho organizačnej zložky zahraničného združenia.  	O 	A 	 	
MK SR 	Dôvodová správa- osobitná časť 
V dôvodovej správe k čl. III je druhá a tretia veta totožná s textom dôvodovej správy k čl. IV.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. II 
V navrhovanom § 27 ods. 3 navrhujeme vpustiť slová "vo veciach ochrany podľa predpisov o masovokomunikačných prostriedkoch", nakoľko platná právna úprava pojem masovokomunikačné prostriedky nepozná. V prípade záujmu o vymedzenie oblasti mediálneho práva je potrebné uviesť odkaz na osobitné predpisy.  	O 	N 	Pojem je zaužívaný, viď. § 118a Občianskeho súdneho poriadku. 	
MK SR 	Čl. II 
V navrhovanom § 27 ods. 3 navrhujeme vypustiť slová "v sporoch o ochranu práv porušených alebo ohrozených nekalým súťažným konaním". V zmysle § 42 ods. 1 Obchodného zákonníka je nekalé súťažné konanie zneužitím účasti na hospodárskej súťaži. Nakoľko navrhovaná úprava uvedená v čl. II vymenúva v rámci sporov, na ktoré sa vzťahuje povinnosť zastúpenia právne kvalifikovanou osobou, aj spory o ochrane hospodárskej súťaže, považujeme uvedenú formuláciu za duplicitnú úpravu.  	O 	A 	 	
MK SR 	Čl. II 
V navrhovanom § 27 ods. 3 navrhujeme slová "v sporoch podľa autorského zákona" nahradiť slovami "v sporoch súvisiacich s ochranou práva duševného vlastníctva", a to vzhľadom na potrebu zabezpečenia jednotného prístupu v oblasti práva duševného vlastníctva. Rovnako ako autorské právo a práva súvisiace s autorským právom, aj oblasť práva priemyselného vlastníctva je osobitnou právnou oblasťou vyžadujúcou široký záber špecifických znalostí. Vynechanie práv priemyselného vlastníctva z pripravovanej právnej úpravy sa preto javí ako nesystémové riešenie.  	O 	A 	 	
MH SR 	k novelizačnému bodu 34 
Za slovo "obmedzeným" odporúčame vložiť slovo "alebo". 

Odôvodnenie: Pri vkladaní nových slov do uvádzacej vety sa žiada vypustené slovo "alebo" len presunúť pred vkladané slová. Legislatívno-technická pripomienka.  	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	k novelizačnému bodu 5, § 3 odsek 1 písm. c)  
S návrhom nesúhlasíme. Žiadame odstrániť novelizačný bod 5, ktorý predpokladá zmenu trojročnej praxe advokátskeho koncipienta na päťročnú prax. 

Odôvodnenie: 
Predkladateľ v dôvodovej správe osobitnej časti zdôvodňuje uvedený zámer tým, že v porovnaní s prístupom k výkonu funkcie sudcu alebo notára, je prístup k výkonu funkcie advokáta oveľa jednoduchší, resp. je tu kratšia lehota na prípravu na výkon funkcie advokáta. Na druhej strane však opomína fakt, že uvedené povolania nie je možné zrovnávať vzhľadom k ich odlišnému postaveniu, rozsahu činnosti, miery zodpovednosti a pod. Odlišnosti vyplývajú najmä z toho, že výkon funkcie sudcu a notára je výkonom verejnej správy a výkon funkcie advokáta je slobodným povolaním. Sme toho názoru, že je dôležitá náležitá a kvalitná príprava advokáta na výkon budúcej praxe, aby sa v čo najväčšom rozsahu zabezpečila ochrana práv a oprávnených záujmov osôb; na druhej strane si však myslíme, že nahradenie trojročnej praxe päťročnou tento účel nesplní. Uvedenému názoru nasvedčuje aj fakt, že potreba päťročnej praxe nevyplýva zo žiadnej štúdie, analýzy alebo praktických skúseností. Z predmetných dôvodov nie je možné konštatovať, že súčasní advokáti nemali dostatočnú advokátsku prax pre výkon tohto povolania, a preto návrh zmeny považujeme za neopodstatnený. S určitosťou sa dá povedať, že uvedené opatrenie má primárne za následok zníženie konkurencieschopnosti a sťaženie prístupu k tomuto slobodnému povolaniu, čo je zásadným negatívnym vplyvom na podnikateľské prostredie. 
V prípade, že naša pripomienka nebude akceptovaná, žiadame odstrániť v bode 5 dôvodovej správy osobitnej časti text, ktorý uvádza do omylu v súvislosti s prípravou k výkonu funkcie sudcu. V texte je uvedené, že „Vek 30 rokov pri predpokladanom ukončení kvalifikovaného vzdelania vo veku 23 rokov predpokladá 7 ročnú odbornú prax…”, čo môže byť iba jednou z mnoho alternatív, nakoľko podmienkami pre podanie žiadosti vyššieho súdneho úradnika na vykonanie odbornej justičnej skúšky, ktorá je predpokladom pre výkon funkcie sudcu, je nepretržitý výkon práce úradníka po dobu 3 rokov a dosiahnutý vek 30 rokov (§ 21a zákona č. 549/2003 Z. z. o súdnych úradníkoch). 
Nad rámec pripomienky podotýkame, že veková klauzula 30 rokov na výkon funkcie sudcu je stále diskutovanou otázkou slovenskej i českej odbornej verejnosti z pohľadu, či nejde o neprimeranú a neobjektívnu podmienku výkonu tohto povolania, ktorá môže spôsobovať diskrimináciu na základe veku.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený. 	
MH SR 	k novelizačnému bodu 8 
Odporúčame odstrániť novelizačný bod 8, ktorý odstraňuje možnosť započítania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta. 

Odôvodnenie: 
Základnou funkciou advokátskej komory je výkon samosprávy advokácie a ochrana a garancia kvality právnych služieb poskytovaných advokátmi. V súvislosti s touto funkciou by advokátskej komore malo byť umožnené určovať podmienky, ako tento základný účel naplniť. Výkon právnických povolaní môže mať mnoho podôb a rôznu kvalitu, nie je však vylúčené, aby iné právnické povolania (prax) mali vo väčšej či menšej miere význam i pre výkon advokácie. Podmienky započítania inej právnej praxe za súčasného stavu určuje predpis Slovenskej advokátskej komory, čo považujeme vzhľadom k vyššie uvedenému účelu komory a k výkonu právnickej profesie za správne a legitímne. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	k Doložke vybraných vplyvov 
V tabuľke A.2. – Vplyvy žiadame odstrániť označenie v bode 2 „Žiadne“ a označiť „Negatívne“. 

Odôvodnenie: 
Negatívny vplyv na podnikateľské prostredie spočíva v: 
-znížení konkurencieschopnosti v oblasti výkonu advokácie, 
-sťažení prístupu k výkonu advokácie, 
-zákonným stanovením minimálneho limitu poistného plnenia v samostatnej poistnej zmluve (100 000 eur). 

Zároveň žiadame vypracovať analýzu vplyvov s údajmi, o koľko sa zníži počet advokátskych koncipientov a advokátov v súvislosti s prijatím novej úpravy a aký bude mať vplyv stanovenie limitu poistného plnenia na advokátov.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
MH SR 	k 1. bodu, § 1 odsek 2 
Za slovami správa majetku klientov, za ktorými predkladateľ doplňuje slová „vrátane úschovy peňažných prostriedkov“, navrhujeme doplniť ďalšie slová a to: „s výnimkou úschovy peňažných prostriedkov podľa osobitného predpisu x) 

x) § 4 odsek 1 zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti 

Odôvodnenie: 
Treba dať do pozornosti rozdiel účelu úschovy peňažných prostriedkov u advokáta a u notára, lebo inak úschova peňažných prostriedkov (za účelom vydania peňazí určitému príjemcovi alebo ich zloženia na určenom mieste) je činnosť, ktorú môže vykonávať len notár v súvislosti so svojou činnosťou podľa § 3 ods. 1 a § 5 zákona o notároch a notárskej činnosti. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 1. bodu, § 1 odsek 2 
Navrhujeme uložiť advokátovi povinnosť spísať o prijatí peňažných prostriedkov do úschovy zápisnicu, uviesť, aké náležitosti má zápisnica obsahovať, ako aj spôsob úschovy zápisnice u advokáta. Navrhujeme tiež uložiť advokátovi povinnosť vydať jedno vyhotovenie zápisnice uložiteľovi. 
V tejto súvislosti navrhujeme uviesť formuláciu: „V prípade úschovy peňažných prostriedkov sa na advokáta primerane vzťahuje osobitný predpis xx). 

xx) §§ 46, 55. 66, 70 a nasl. zákona . 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti 

Odôvodnenie: 
Je potrebné zjednotiť postup v tej istej veci v právnom systéme. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 3. bodu, § 1ba, písm. d) 
Navrhujeme spresniť, o aký doklad ide. Ak ide o doklad totožnosti, navrhujeme na konci vety za slovom „dokladu“ doplniť slová „ktorým sa overuje totožnosť konajúcej osoby“ alebo doplniť slová „ak sa použil na účely zisťovania totožnosti“. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 3. bodu, § 1bb odsek 1 a návrh nového odseku 4  
V súvislosti s odsekom 1 sa nerieši otázka spôsobu identifikácie svedkov totožnosti, čo by malo byť možné kedykoľvek preukázať (k tomu pozri § 48 odsek 3 zákona č. 323/1992 Zb.) 

Navrhujeme za odsekom 3 doplniť nový odsek 4 s uvedením, kto nemôže byť svedkom totožnosti (podobne ako § 50 zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti). 
 	O 	N 	Zákonné znenie považujeme za vyhovujúce. Podrobnosti pri výkone vyhlásenia o pravosti podpisu stanoví uznesenie komory, podľa § 1ba ods. 6. 	
MH SR 	K 6. bodu, § 3 odsek 1 písm. h) 
S uvedeným návrhom nesúhlasíme. Žiadame ho formulačne upraviť. 

Odôvodnenie: 
Pri tomto texte môže dochádzať k pochybnostiam a nesprávnemu výkladu. Okrem toho, uplatňovanie takto navrhnutej formulácie by v praxi mohlo byť dôvodom nezapísania osoby do zoznamu advokátov, čo je značný zásah do práv tejto osoby. 

Slovné spojenie „nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania“ sa viaže len k slovám „alebo činnosti“, nie slovám „pracovnému pomeru a obdobnému pracovnému vzťahu“, nakoľko pri zápise do komory je jednoznačne vylúčený pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah, takže tu nie je čo posudzovať. Nesprávne je tak uvedené aj odôvodnenie k bodu 6 v dôvodovej správe – osobitnej časti. 

Na základe uvedeného odporúčame jednoznačne pomenovať, resp. konkretizovať pojem „obdobný pracovný vzťah“ (spravidla ním je štátnozamestnanecký pomer, štátna služba colníkov, profesionálnych vojakov, príslušníkov Policajného zboru a pod.), prípadne aj bližšie špecifikovať „činnosti“. Uviesť tiež charakteristiku etických princípov advokátskeho povolania, prípadne odvolať sa na dokument,, ktorý takéto etické princípy advokátskeho povolania obsahuje. 

Vetu za bodkočiarkou následne vypustiť. Pri jasnej formulácii znenia tohto článku je táto veta v súvislosti s novou zamýšľanou činnosťou komory nadbytočná. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 7. bodu, nový odsek 7 
Je potrebné uviesť prípady, kedy komora nezapíše fyzickú osobu do zoznamu advokátov. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné uvádzať osobitne prípady kedy komora nezapíše fyzickú osobu do zoznamu advokátov, nakoľko podmienky zápisu sú jasne stanovené v § 3. 	
MH SR 	K 11. bodu, § 8 odsek 1 písm. a)  
S uvedeným návrhom nesúhlasíme. Žiadame ho formulačne upraviť. 

Odôvodnenie: 
Pri tomto texte môže dochádzať k pochybnostiam a nesprávnemu výkladu. Okrem toho, uplatňovanie takto navrhnutej formulácie by v praxi mohlo byť dôvodom nezapísania osoby do zoznamu advokátov, čo je značný zásah do práv tejto osoby. 

Slovné spojenie „nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania“ sa viaže len k slovám „alebo činnosti“, nie slovám „pracovnému pomeru a obdobnému pracovnému vzťahu“, nakoľko pri zápise do komory je jednoznačne vylúčený pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah, takže tu nie je čo posudzovať. Nesprávne je tak uvedené aj odôvodnenie k bodu 6 v dôvodovej správe – osobitnej časti. 

Na základe uvedeného odporúčame jednoznačne pomenovať, resp. konkretizovať pojem „obdobný pracovný vzťah“ (spravidla ním je štátnozamestnanecký pomer, štátna služba colníkov, profesionálnych vojakov, príslušníkov Policajného zboru a pod.), prípadne aj bližšie špecifikovať „činnosti“. Uviesť tiež charakteristiku etických princípov advokátskeho povolania, prípadne odvolať sa na dokument,, ktorý takéto etické princípy advokátskeho povolania obsahuje. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 12. bodu, § 11  
Navrhujeme pripustiť opravný prostriedok a stanoviť jeho podmienky. 
Za slovami „ jeho doručením“ doplniť slová „osobe, ktorá nebola zapísaná do zoznamu advokátov alebo“ .... 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	K 22. bodu, § 29b), odsek 1  
Za slovo „advokácie“ vložiť slová „má právo na slobodnú obchodnú komunikáciuxxx)“. 

xxx) § 7 zákona č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu 
 	O 	A 	Znenie považujeme za dostatočné. Vzhľadom k tomu, že zákon č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu sa vzťahuje na advokátov, platia pre nich aj povinnosti tam uvedené bez ďalšieho. 	
MH SR 	K Čl. IV 
S takto predloženým návrhom nesúhlasíme. Bolo by s ním možné súhlasiť len v prípade akceptovania nižšie uvedeného návrhu MH SR v odôvodnení. 

Odôvodnenie: 
Podľa § 17 zákona č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu ide o dozor nad dodržiavaním povinností uložených týmto zákonom v § 6 a § 10, za nedodržanie ktorých sa ukladá sankcia podľa § 18. Zákon č. 136/2010 Z. z. sa vzťahuje na značný rozsah poskytovaných služieb v SR, vrátane služieb advokátov, s ohľadom na požiadavky smerníc EÚ, ktoré boli transponované do zákona o advokácii. Z uvedeného je zrejmé, že požiadavky a povinnosti uvedené v tomto zákone sa vzťahujú rovnako na všetky služby, ktoré spadajú do rozsahu jeho pôsobnosti, okrem tých, ktoré sú z jeho pôsobnosti taxatívne vylúčené (§ 1). 

S návrhom predkladateľa by bolo možné súhlasiť za podmienok, že sa výška pokút, ktorú možno uložiť za nedodržanie povinností podľa § 18 v spojení s § 6 a § 10 zákona č. 136/2010 Z. z. prenesie do zákona o advokácii. 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Materiál upravený v zmysle výsledku rozporového konania. Rozpor odstránený. 	
MH SR 	K § 6 odsek 3 
Navrhujeme umožniť aj opakovanie skúšky (v kratšom termíne ako 6 mesiacov). 
 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	k § 3, § 4, § 5, § 39 prvý odsek 
Odporúčame skrátiť lehotu dvoch mesiacov. 

Odôvodnenie: 
(súlad napr. s článkami 10 odsek 5 a 13 smernice 2006/123/ES o službách na vnútornom trhu, články 5 odsek 1, 6 smernice 2005/36/ES o uznávaní odborných kvalifikácií. Dlhá lehota je aj na vykonanie skúšky od doručenia písomnej žiadosti (do 6 mesiacov). 
 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MH SR 	k § 18 odsek 4  
Doplniť na konci vetou, ktorá ukladá advokátovi povinnosť poskytnúť informácie spotrebiteľovi služby, či príjemcovi služby podľa osobitného predpisu xxxx). Uviesť tiež, že je povinný zabezpečiť pre tieto osoby rovnaké podmienky prístupu k poskytovanej službe bez ohľadu na štátnu príslušnosť, miesto trvalého pobytu alebo sídlo príjemcu službyxxxx) 

xxxx) § 6 a 10 zákona č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu 
 	O 	N 	Znenie považujeme za dostatočné. Vzhľadom k tomu, že zákon č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu sa vzťahuje na advokátov, platia pre nich aj povinnosti tam uvedené bez ďalšieho.  	
MDVaRR SR 	K Dôvodovej správe, osobitná časť, Čl. V 
Slovo „Januára“ odporúčame nahradiť slovom „januára“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. IV 
V poznámke pod čiarou k odkazu 25a odporúčame za slová „v znení neskorších predpisov“ doplniť slová „v znení neskorších predpisov“. 	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysel vyhodnotenia pripomienok. Použitá skrátená citácia, nakoľko zákon č. 586/2003 Z. z. je už citovaný v poznámkach pod čiarou. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 46 
V súlade s bodom 22 Prílohy č. 5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky odporúčame na koniec poznámky pod čiarou k odkazu 24 vložiť bodku. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 45 
Z uvádzacej vety odporúčame vypustiť slovo „nový“. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 36 
Odporúčame vypustiť čiarku za slovom „komora“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 34 
V § 62 ods. 1 uvádzacej vete odporúčame slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a za slovo „obmedzeným“ vložiť čiarku a navrhovaný text začínajúci slovami „usadeného euroadvokáta“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 31 
V § 59 ods. 2 druhej vete odporúčame tiež slová „Ak predsedníctvo komory“ nahradiť slovami „Ak trojčlenný odvolací senát“.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 27 
Slová „predsedom revíznej komisie alebo ministrom spravodlivosti“ odporúčame vypustiť, nakoľko už z prvej vety § 58 ods. 1 je zrejmé, kto podáva návrh na začatie disciplinárneho konania.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 22 
V poznámke pod čiarou k odkazu 14b odporúčame slová „v znení neskorších predpisov“ vypustiť.  	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 22 
V § 29b ods. 2 písm. b) odporúčame slovo „nevecná“ nahradiť iným vhodnejším a presnejším výrazom.  	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 3 
V § 1bb ods. 1 odporúčame slová „tá musí“ nahradiť slovami „musí táto“ a slovo „totožnosti“ na konci vety odporúčame vypustiť z dôvodu nadbytočnosti. 	O 	A 	 	
MDVaRR SR 	K Čl. I, bod 3 
V § 1ba ods. 2 odporúčame písm. c) formulovať nasledovne: „c) spôsob zistenia totožnosti konajúcej osoby,“. 
 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodu 3 (§ 1bb ods. 3) 
Slová za bodkočiarkou odporúčame vypustiť. Právny úkon - vyhlásenie o pravosti podpisu vyžaduje vyššiu zodpovednosť advokáta, preto by zákon nemal upravovať možnosť zbavenia sa zodpovednosti advokáta za škodu spôsobenú zneužitím totožnosti. Obdobnú činnosť vykonáva notár, ktorý zodpovedá za škodu spôsobenú zneužitím totožnosti. 	O 	N 	Úpravu považujeme za vyhovujúcu, vychádza už z existujúcej úpravy zodpovednosti pri autorizácií zmlúv o prevode nehnuteľností. 	
MO SR 	K čl. I bodu 7 (§ 3 ods. 7) 
Problematika vydania rozhodnutia o nezapísaní fyzickej osoby do zoznamu advokátov systematicky nepatrí do problematiky upravovanej v § 3, preto odporúčame túto problematiku riešiť samostatným paragrafom.  	O 	N 	Systematické začlenenie považujeme za vhodné, nie je potreba vytvárania osobitného paragrafu. 	
MO SR 	K čl. I bodu 12 (§ 11 ods. 2) 
V súvislosti s pozastavením výkonu advokácie a následným oprávnením advokáta vykonávať advokáciu odporúčame v návrhu zákona z dôvodu jednoznačnosti upraviť spôsob počítania praxe advokáta - školiteľa. 
Túto pripomienku uplatňujeme aj v nadväznosti na § 8 a 10 platného znenia, v ktorých sú upravené prípady, keď komora pozastaví alebo môže pozastaviť výkon advokácie, záznam o pozastavení výkonu advokácie a vymazanie tohto záznamu. 
 	O 	N 	Počítanie praxe sa odvíja od zápisu do príslušného zoznamu vedeného komorou. 	
MO SR 	K čl. I bodu 14  
Odporúčame slová „za prvú vetu vkladá nová druhá“ nahradiť slovami „na konci pripája táto“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodu 27 
Odporúčame slová „za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta“ nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto vety:“. 	O 	A 	 	
MO SR 	K čl. I bodu 46 (§ 87a) 
Podľa predloženého návrhu zákona advokáti - zamestnávatelia, ktorí nie sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom advokátskou komorou najmenej päť rokov, od 1. januára 2013 nebudú môcť zamestnávať advokátskych koncipientov. 
Predpokladáme, že účelom navrhovanej právnej úpravy nie je skončenie pracovného pomeru s týmito advokátskymi koncipientmi, preto odporúčame v prechodných ustanoveniach doplniť úpravu, ktorá bude riešiť týchto advokátskych koncipientov. 
 	O 	N 	Znenie považujeme za zrozumiteľné. Tí koncipienti, ktorí sú/budú zamestnaní u advokáta s menej ako päťročnou praxou do 31.12.2012 nie sú na základe žiadneho ustanovenia nútení skončiť pracovný pomer. 	
MZV SR 	K čl. I bod 3 
V § 1bb ods. 1 odporúčame na konci vety slovo "totožnosti" vypustiť. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 22 
V poznámke pod čiarou k odkazu 14b odporúčame slová "v znení neskorších predpisov" na konci vypustiť. 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. I bod 27  
Uvádzaciu vetu odporúčame upraviť takto:" V § 58 ods. 1 sa na konci pripájajú tieto vety:". 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. II 
Úvodná veta na konci má znieť: "zákona č. 388/2011 Z. z. ". 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. III 
Odporúčame upraviť úvodnú vetu takto: "Zákon č. 327/2005 Z. z. o poskytovaní právnej pomoci osobám v materiálnej núdzi a o zmene a doplnení zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení zákona č. 8/2005 Z. z. v znení zákona č. 451/2008 Z. z., zákona č. 477/2008 Z. z., zákona č. 495/2009 Z. z. a zákona č. 332/2011 Z. z. sa dopĺňa takto:". 

 	O 	A 	 	
MZV SR 	K čl. IV 
V úvodnej vete za slovom "zákonov" odporúčame vložiť slová "v znení zákona č. 56/2012 Z. z.". 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. Zákon č. 56/2012 Z. z. nemá novelizačné články, ktorými by menil iné zákony. 	
MPSVR SR 	Všeobecná pripomienka 
Odporúčame predkladaný návrh zákona legislatívno – technicky upraviť. Ide napr. o ustanovenia v Čl. I v bode 9 navrhovanom § 6 ods. 3 slová „za podmienok určeným“ nahradiť slovami „za podmienok určených“, v Čl. I v bode 12 navrhovanom § 11 ods. 1 upraviť súbornú citáciu viacerých odsekov a vypustiť paragrafovú značku pred číslicou 250s. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K predkladacej správe 
Odporúčame znenie posledného odseku predkladacej správy nadradiť znením: 
„Materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny, sociálny vplyv ani vplyv 
na podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti.“. 
Odôvodnenie: Úprava potrebná vzhľadom na názvy jednotlivých častí doložky vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 3 
Odporúčame v Čl. I v bode 3 navrhovaný § 1ba ods. 2 písm. c) nahradiť písmenom c), 
ktoré znie: 
„c) spôsob, akým bola preukázaná totožnosť konajúcej osoby,“. 
Odôvodnenie: Formulačná úprava. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 3 
Odporúčame v Čl. I v bode 3 navrhovanom § 1ba ods. 2 písm. d) na konci pripojiť slovo „totožnosti“. 
Odôvodnenie: Úprava v záujme jednoznačnosti ustanovenia. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok. 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 19 
Odporúčame v Čl. I bodom 19 vypustiť § 20 ods. 3 druhú vetu a nie vypustiť celý odsek 3. 
Odôvodnenie: Vytvorenie právnych podmienok na garanciu poskytnutia právnych služieb považujeme za právny prostriedok na faktickú realizáciu ústavného práva každého domáhať sa zákonom ustanoveným postupom svojho práva na nezávislom a nestrannom súde 
(Čl. 46 Ústavy Slovenskej republiky). V súlade s Čl. 47 ods. 2 Ústavy Slovenskej republiky, každý má právo na právnu pomoc v konaní pred súdmi, inými štátnymi orgánmi 
alebo orgánmi verejnej správy od začiatku konania, a to za podmienok ustanovených zákonom. Vypustenie právnej úpravy § 20 ods. 3, ktorá vytvára právne podmienky 
na poskytnutie právnych služieb podľa tohto zákona, ak sa niekto nemôže ich poskytnutia domôcť (na základe dohody s advokátom), a to „zásahom tretích osôb“, považujeme v kontexte vyššie označených ústavných práv, za nesúladné s ich obsahom a účelom. Požiadavka „slobody rozhodovania fyzickej osoby pri výkone svojho povolania“ 
tu podľa nášho názoru naráža na legitímny verejný záujem vytvorenia právnych podmienok na poskytnutie právnych služieb a reálny prístup k nim. V tejto súvislosti poukazujeme 
najmä na problematiku dostupnosti právnych služieb pre starších občanov (riziková klientela pre advokátov, a to najmä z hľadiska dĺžky trvania súdnych sporov a reálneho veku dožitia klienta), ako aj na predmet súdnych sporov („neatraktívnosť“ právneho zastupovania 
pre advokátov - dlhotrvajúce súdne spory s nižšou odmenou za zastupovanie vzhľadom 
na ich povahu a účel - napr. súdne spory súvisiace s ochranou práva nájmu bytu). 

 	O 	N 	Advokát poskytuje právne služby v slobodnom povolaní. Súčasná úprava pripúšťajúcu možnosť určovania komorou alebo hocijakým iným subjektom povinnosť zastupovať toho, kto sa nemôže domôcť poskytnutia právnych služieb, naráža na slobodu rozhodovania fyzickej osoby pri výkone svojho povolania. Vzhľadom na vyššie uvedený stav nie je súčasná úprava v praxi vykonateľná a stáva sa tak bezpredmetnou. Navyše je tu možnosť postupovať v zmysle zákona č. 327/2005 Z. z. 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 27 
Odporúčame v Čl. I v bode 27 navrhovanom § 58 ods. 1 v druhej vete slová „predsedom revíznej komisie alebo ministrom spravodlivosti“ nahradiť slovami „navrhovateľom“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická. 
 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 31 
Odporúčame Čl. I bod 31 doplniť, v § 59 ods. 2 v druhej vete slová „predsedníctvo komory“ nahradiť slovami „trojčlenný odvolací senát“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická vzhľadom na zverenie rozhodovania o odvolaniach v disciplinárnych konaniach odvolacím senátom. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 44 
Odporúčame v Čl. I v bode 44 navrhovanom § 74a ods. 1 písm. a) za slová „v trojčlenných“ vložiť slovo „odvolacích“. 
Odôvodnenie: Pripomienka legislatívno – technická, z dôvodu jednoznačnej úpravy vo vzťahu k disciplinárnym senátom konajúcich v prvom stupni. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K Čl. I bod 46 
Odporúčame v Čl. I v bode 46 navrhovanom § 87a ods. 2 v piatej vete za slová „doručená výzva“ vložiť slová „podľa prvej vety“. 
Odôvodnenie: Úprava v záujme jednoznačnosti ustanovenia. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	K dôvodovej správe  
Odporúčame posledný odsek všeobecnej časti dôvodovej správy nahradiť znením: 
„Materiál nemá finančný, ekonomický, environmentálny, sociálny vplyv ani vplyv 
na podnikateľské prostredie a informatizáciu spoločnosti.“. 
Odôvodnenie: Úprava potrebná vzhľadom na názvy jednotlivých častí doložky vybraných vplyvov. 
 	O 	A 	 	
MPSVR SR 	Pripomienka na rámec predkladaného návrhu, k Čl. II 
Odporúčame v súvislosti s navrhovanou novelizáciou Občianskeho súdneho poriadku (úprava zastúpenia vo veciach ochrany osobnosti podľa Občianskeho zákonníka) upraviť aj spôsob určenia finančných náhrad, prípadne limitovať ich výšku (najmä určenie nemajetkovej ujmy 
v peniazoch) vo veciach ochrany osobnosti. 
Odporúčame zavedenie princípu primeranosti týchto náhrad k iným formám finančných kompenzácii spolu s ponechaním možnosti prihliadať na osobitosti jednotlivého prípadu. 

Odôvodnenie: Sme toho názoru, že náhrada v konaniach o ochranu osobnosti by nemala byť neprimeraná iným finančným kompenzáciám. Považujeme za vhodné zaviesť vzájomnú závislosť medzi výškou náhrady priznávanej za bolesť a za sťaženie spoločenského uplatnenia priznávaných podľa zákona č. 437/2004 Z. z. o náhrade za bolesť a o náhrade 
za sťaženie spoločenského uplatnenia a o zmene a doplnení zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 273/1994 Z. z. o zdravotnom poistení, financovaní zdravotného poistenia, 
o zriadení Všeobecnej zdravotnej poisťovne a o zriaďovaní rezortných, odvetvových, podnikových a občianskych zdravotných poisťovní v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov na jednej strane a výškou nemajetkovej ujmy priznanej vo veciach ochrany osobnosti podľa Občianskeho zákonníka na strane druhej. 
 	O 	N 	Nad rámec návrhu. Nepriama novelizácia by nebola ani vecne opodstatnená, keďže ide hmotnoprávnu úpravu, ktorú nie je vhodné umiestňovať do procesného kódexu.  	
MZ SR 	Predkladacia správa 
V predkladacej správe v piatom odseku odporúčame pred slová "Európskej únie" vložiť slovo "právom". 
Odôvodnenie: Úprava textu.  	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 3. (§ 1ba ods. 2 písm. b) 
V § 1ba ods. 2 písm. b) návrhu zákona odporúčame za slovo „osoby“ vložiť čiarku a slová „rodné číslo“. 

Odôvodnenie: Zosúladenie navrhovanej právnej úpravy s obdobnými právnymi úpravami obsiahnutými v § 58 ods. 2 písm. b) zákona č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov a v § 7 ods. 3 písm. c) zákona č. 599/2001 Z. z. o osvedčovaní listín a podpisov na listinách obvodnými úradmi a obcami v znení neskorších predpisov. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 3. (§ 1 bb ods. 1) 
Odporúčame nasledovné znenie § 1bb ods. 1 návrhu zákona: „Ak advokát nepozná osobu, ktorej pravosť podpisu osvedčuje, musí táto osoba preukázať svoju totožnosť platným dokladom totožnosti alebo jej totožnosť musí byť potvrdená dvoma svedkami.“. 

Odôvodnenie: Úprava textu. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 12. (§ 11 ods. 1) 
V § 11 ods. 1 návrhu zákona odporúčame slová „§ 7 ods. 1 písm. b), d), f), g), h), a i), podľa ods. 2“ nahradiť slovami „§ 7 ods. 1 písm. b), d), f), g), h),i) a ods. 2“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 

Taktiež si dovoľujeme poukázať na nesprávny odkaz na postup podľa § 250l až § 250s Občianskeho súdneho poriadku, nakoľko daná úprava sa vzťahuje len na neprávoplatné rozhodnutia pričom v § 11 ods. 1 návrhu zákona sa hovorí, že predmetné rozhodnutia nadobudnú právoplatnosť už ich doručením advokátovi. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 22.  
Odporúčame nasledovné znenie poznámky pod čiarou k odkazu 14b v Čl. I bod 22. návrhu zákona: „§ 2 ods. 1 písm. a) zákona č. 147/2001 Z. z. o reklame a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 24.  
V Čl. I bod 24. návrhu zákona posledná veta odporúčame slovo „trest“ nahradiť slovami „podmienečne uložené disciplinárne opatrenie“. 

Odôvodnenie: Zosúladenie pojmov používaných v zákone. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 27.  
V Čl. I bod 27. návrhu zákona odporúčame v druhej vete vypustiť slová „predsedom revíznej komisie alebo ministrom spravodlivosti“. 

Odôvodnenie: Odporúčame vypustiť z dôvodu nadbytočnosti nakoľko z prvej vety § 58 ods. 1 vyplýva na návrh koho sa začína disciplinárne konanie. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 31.  
V Čl. I bod 31. návrhu zákona odporúčame medzi slová „odvolací senát“ vložiť slovo „disciplinárny“ a taktiež v druhej vete § 59 ods. 2 slová „predsedníctvo komory“ nahradiť slovami „odvolací disciplinárny senát“. 

Odôvodnenie: Zosúladenie pojmov používaných v zákone. 

 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 33.  
V Čl. I bod 33. návrhu zákona odporúčame medzi slová „bol odložený“ vložiť slovo „podmienečne“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 34.  
V Čl. I bod 34. návrhu zákona odporúčame slová „vypúšťa slovo „alebo“ a za slovo „obmedzeným“ sa vkladajú slová“ nahradiť slovami „slovo „alebo“ nahrádza čiarkou a za slovo „obmedzeným“ sa vkladá čiarka a pripájajú tieto slová“. 

Odôvodnenie: Legislatívno- technická pripomienka. 

 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 41.  
V Čl. I bod 41. návrhu zákona odporúčame slovo „komory“ nahradiť slovom „advokátov“. 

Odôvodnenie: Podľa § 66 ods. 4 zákona orgánom komory je konferencia advokátov a nie konferencia komory. 
 	O 	A 	 	
MZ SR 	Čl. I bod 44. 
V Čl. I bod 44. návrhu zákona odporúčame medzi slová „trojčlenných disciplinárnych“ vložiť slovo „odvolacích“. 

Odôvodnenie: Zosúladenie pojmov používaných v zákone. 

 	O 	A 	 	
PMÚ SR 	návrhu zákona všeobecne 
Viaceré ustanovenia návrhu zákona naznačujú snahu o elimináciu počtu advokátov do budúcnosti, čo vnímame ako nežiaduce obmedzenie hospodárskej súťaže. Advokát je podnikateľom v zmysle § 3 ods. 2 zákona o ochrane hospodárskej súťaže a jeho činnosť možno považovať za hospodársku, podnikateľskú činnosť. Ustanovenia obmedzujúce a regulujúce počet subjektov trhu sú spôsobilé obmedziť súťaž. Návrh zákona ponecháva tiež podrobnejšiu úpravu niektorých ustanovení na vnútorné predpisy Slovenskej advokátskej komory (ďalej ako „Komora“), čo nepovažujeme za vhodné riešenie. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
PMÚ SR 	čl. 1 bod 4, § 3 ods. 1 písm. b) 
Navrhovaným ustanovením sa zavádza ďalšia požiadavka pre zápis advokáta do zoznamu advokátov, a to pre tých kandidátov, ktorí predložili doklad o vysokoškolskom právnickom vzdelaní druhého stupňa vydaný zahraničnou vysokou školou. Navrhovaným znením sa zavádza možnosť Komory požadovať preskúšanie pred skúšobným senátom Komory schopnosť aplikovať právny poriadok SR. Nie je zrejmé, prečo je potrebné osobitné preskúšanie, ak žiadateľ o zápis do zoznamu advokátov už vykonával prax advokátskeho koncipienta a úspešne zložil advokátske skúšky, ktoré majú byť dostatočným dôkazom o schopnostiach a znalostiach právneho poriadku SR. Ďalšie takéto preskúšavanie týchto žiadateľov o zápis do zoznamu advokátov považujeme za nadbytočné a neodôvodnené. Požadujeme preto zmenu navrhovaného ust. § 3 ods. 1 písm. b) v zmysle uvedeného. 	Z 	A 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 5, § 3 ods. 1 písm. c) 
Návrh zákona predlžuje potrebnú dĺžku praxe advokátskeho koncipienta z troch na päť rokov ako predpoklad pre výkon advokácie, resp. pre zápis do zoznamu advokátov vedeného Komorou. V dôvodovej správe sa uvádza ako argument kvalita výkonu povolania a porovnávanie s požiadavkami na výkon povolania sudcu a notára. 

Nevidíme dôvod na takúto zmenu. Už v súčasnosti povinná dĺžka praxe je len jednou z podmienok pre výkon advokácie, ďalším je okrem iného aj úspešné absolvovanie advokátskej skúšky, pričom Komora stanovuje požadovanú úroveň znalostí a vedomostí. Advokátsky koncipienti v rámci prípravy na výkon advokácie takisto absolvujú aj vzdelávacie semináre, pričom ich obsah, úroveň a kvalitu môže ovplyvniť Komora. Zvýšenie požadovanej dĺžky praxe nežiaduco zvyšuje bariéru vstupu na trh budúcim advokátom a je krokom späť v rámci liberalizácie tohto trhu. 

Advokáti sú riadnymi účastníkmi hospodárskej súťaže a ako je vyššie uvedené, možno ich definovať ako podnikateľa podľa zákona o ochrane hospodárskej súťaže. Je na klientoch, spotrebiteľoch, ktorí majú možnosť výberu, aké kritériá pri výbere advokáta si zvolia. Takéto zvyšovanie bariér pre vstup nových subjektov na trh vnímame ako obmedzujúce hospodársku súťaž, a preto požadujeme vypustenie tohto novelizačného bodu z návrhu zákona. 

V tejto súvislosti považujeme zároveň za vhodné upraviť zákonom alebo vykonávacím predpisom základný obsah advokátskej skúšky, ako je to v prípade niektorých povolaní, tak, aby nebol celý obsah, princípy a forma skúšky ponechané len na reguláciu Komory. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 8, § 6 ods. 2 
Návrh zákona ďalej ruší možnosť započítavania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta. V dôvodovej správe sa uvádza, cit.: „Inštitút mal opodstatnenie v čase, kedy bolo potrebné naplniť počet advokátov. V súčasnosti je dostupnosť výkonu advokátskeho povolania nadštandardná, ...“. 
Podľa nášho názoru ide o nežiaduce, obmedzujúce ustanovenie a taktiež o zvyšovanie bariér pre vstup na trh. Potrebné skúsenosti a prax môže právnik nadobudnúť aj napríklad praxou ako podnikový právnik v rámci firmy, spoločnosti a pod., o to viac to platí v prípadoch riadiacich pozícií právnych oddelení. Dlhodobejšia prax na takýchto pozíciách (s prihliadnutím na obsah agendy a vykonávaných činností) môže mať porovnateľnú a nie je vylúčené, že aj vyššiu kvalitu ako prax koncipienta v advokátskej kancelárii. Trváme na ponechaní možnosti započítavania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta, pričom by zároveň bolo potrebné stanoviť aj transparentné kritériá pre jej započítavanie tak, aby nedochádzalo k nežiaducim diskrimináciám, a to napríklad aj obmedzením minimálnej a maximálnej dĺžky praxe. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 9, § 6 ods. 3 
Navrhované ustanovenie v tomto znení vytvára možnosť pre Komoru ľubovoľne určiť počet seminárov potrebných pre vzdelanie, ale aj ich dostupnosť, čím môže nepriamo dochádzať k nemožnosti zápisu do zoznamu advokátov kvôli neabsolvovaniu všetkých seminárov. Samotnú požiadavku absolvovania vzdelávania nenamietame, avšak malo by byť ustanovené, aký počet seminárov je potrebný a zároveň uvedením aspoň základných princípov vzdelávania a prístupu k nemu zabezpečiť rovnaký prístup pre všetkých záujemcov tak, aby bolo možné vzdelávacie semináre absolvovať počas trvania koncipientskej praxe, a nemohlo tak dôjsť k odďaľovaniu možnosti absolvovať advokátsku skúšku, resp. začatia vykonávania advokácie z titulu nemožnosti zúčastniť sa všetkých seminárov. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. 1 bod 34, § 62 ods. 1  
Nie je dôvodné, aby ten, kto absolvoval vzdelávanie, stal sa advokátom, úspešne vykonal advokátsku skúšku, bol naviac obmedzený v možnosti zamestnať advokátskeho koncipienta ďalšou požiadavkou - päťročnou praxou. Trváme na vypustení tohto ustanovenia z návrhu zákona.  	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. 1 bod 37, § 62 ods. 3 
Nesúhlasíme s navrhovaným obmedzením počtu koncipientov, ktorí môžu byť zamestnaní u jedného advokáta, ktorý je zároveň ich školiteľom. Taktiež nie je zrejmé, ako predkladateľ dospel práve k stanovenému počtu. Toto ustanovenie môže obmedziť absolventov právnických fakúlt v prístupe k tomuto druhu zamestnania, pričom môže dochádzať k jeho obchádzaniu tak, že budú zamestnaní ako administratívna sila s de facto tou istou náplňou práce, avšak bez trvania koncipientskej praxe. Nakoľko vzťah medzi advokátom a koncipientom je súčasne vzťahom zamestnávateľa a zamestnanca, potreba a počet advokátskych koncipientov zamestnaných u jedného advokáta by mali byť ponechané na možnosti zamestnávateľa a samotný vývoj a podmienky na trhu práce. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. II, navrhované znenie § 27 ods. 3 
Nesúhlasíme s rezerváciou zastúpenia v týchto právnych veciach pre advokátov, členov Komory. Úrad rozumie zámeru predkladateľa – poskytnúť účastníkovi konania kvalifikované zastúpenie. Ak si však účastník konania volí nekvalifikovaného zástupcu, nesie sám riziko úspešnosti svojho sporu, a preto by otázka zastúpenia mala by byť aj naďalej ponechaná na jeho slobodnej voľbe. 

Vo všeobecnosti možno vnímať zásah do trhu a vylúčenie časti segmentu trhu, ktorý rovnako poskytuje právne služby, ale nie je súčasťou komorového systému (člen advokátskej a notárskej komory) obmedzujúco, keďže má za následok zníženie intenzity konkurencie a zvýšenie nákladov. 

Z dôvodovej správy taktiež nie je zrejmé, prečo boli vybrané práve tieto konkrétne okruhy súdnych sporov. 

Požadujeme preto vypustenie uvedeného novelizačného bodu. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 10 
Z dôvodovej správy nie je zrejmé, aký je stav vymáhania peňažných pokút a trov disciplinárneho konania. Avšak dôsledok nezaplatenia peňažnej pokuty v lehote troch mesiacov a trov disciplinárneho konania v podobe vyčiarknutia advokáta – dlžníka zo zoznamu advokátov sa javí skôr ako ďalší trest a neproporcionálny postih. Odporúčame preto vypustenie uvedeného ustanovenia z návrhu zákona.  	O 	N 	Úpravu považujeme za odôvodnenú, najmä v motivácii advokátov riadne akceptovať celé právoplatné disciplinárne rozhodnutie. 	
PMÚ SR 	K čl. 1 bod 12, § 11 ods. 1 
Vzhľadom na zavádzané zmeny sa odkaz na ustanovenia § 250l až § 250s Občianskeho súdneho poriadku javí ako nesprávny. Prieskum právoplatných rozhodnutí správnych orgánov upravuje druhá hlava piatej časti Občianskeho súdneho poriadku v ust. § 247 až 250k. 	O 	A 	 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 15  
Z návrhu tohto ustanovenia ani z dôvodovej správy nie je zrejmé, prečo je nevyhnutné preskúmavanie splnenia podmienok názvu združenia alebo obchodnej spoločnosti. Zároveň je toto ustanovenie zmätočné vo vzťahu k zápisu obchodných spoločností do Obchodného registra, kde sú zapísané, vo vzťahu k zoznamu združení, ktorý vedie Komora, kde sú vedené. Taktiež nie je zrejmé, či „schvaľovací proces“ splnenia podmienok názvu združenia a obchodného mena spoločnosti má predchádzať zápisu do Obchodného registra. Lehota v trvaní 60 dní pre vydanie potvrdenia o splnení podmienok sa nám zdá v tomto ohľade neprimerane dlhá. Podľa nášho názoru ide o zbytočne zaťažujúcu administratívnu prekážku. Nie je zrejmé, či sa v praxi vyskytuje také množstvo prípadov, kedy sa názvy združení a obchodné mená spoločností, advokátskych kancelárií, nezhodujú s dôstojnosťou advokátskeho stavu a pravidlami profesijnej etiky, že je potrebné ex ante preskúmavanie názvov týchto združení a obchodných spoločností, ktorých Komora vedie v zozname.  	O 	N 	Ex ante úpravu považujeme za dôvodnú, cieľom je odlíšiť subjekty vykonávajúce advokáciu od pokútneho poskytovania právnych služieb. 	
PMÚ SR 	K čl. 1 bod 22, § 29b ods. 2 písm. a)  
V dôvodovej správe sa uvádza, že vložením ustanovení o reklame do zákona sa zároveň vymedzujú jej hranice. V navrhovanom ust. § 29b ods. 2 písm. a) sa však uvádza, že reklama nesmie byť v rozpore s predpismi Komory. Vzhľadom na všeobecnosť tohto ustanovenia, nie je v súčasnosti jasné, aké ďalšie obmedzenia na reklamu Komora, splnomocnená na to zákonom, svojimi vnútornými predpismi zavedie. Z tohto hľadiska odporúčame vypustenie neurčitej podmienky súladu s predpismi Komory. V tejto súvislosti chceme zároveň upozorniť na rozhodnutie Rady úradu č. 2006/KH/R/2/089 a rozsudok Krajského súdu v Bratislave č. 380/06-100 zo dňa 21.03.2007 a opätovné rozhodnutie Rady úradu č. 2010/KH/R/2/048 zo dňa 6.8.2010 . Toto rozhodnutie Rady úradu (spolu s rozhodnutím orgánu prvého stupňa) o dohode obmedzujúcej súťaž sa okrem iného dotýkalo aj ustanovení Advokátskeho poriadku Slovenskej advokátskej komory schváleného konferenciou advokátov dňa 19. júna 2004 v Bratislave, ktoré obmedzovali obsah reklamy advokáta. Taktiež podotýkame, že bez ohľadu na zákonné splnomocnenie, prípadné vnútorné predpisy Komory musia byť v súlade s vyššie uvedeným rozhodnutím Rady úradu, resp. so zákonom o ochrane hospodárskej súťaže.  	O 	ČA 	Úpravu považujeme za dôvodnú. Predpokladáme, že SAK má vedomosť o uvedených rozhodnutiach a že vydané predpisy budú v súlade s nimi. 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 26, § 57 ods. 5  
Odporúčame vložiť podmienku „právoplatnosti“ rozhodnutia disciplinárneho previnenia, ktorá je obsiahnutá v súvisiacich ustanoveniach návrhu zákona. 	O 	A 	 	
PMÚ SR 	K čl. I bod 46, § 87a ods. 3 
Odporúčame vypustiť z navrhovaného prechodného ustanovenia podmienku vykonania praxe do 31.12.2015. Podmienky, za ktorých boli koncipienti zapísaní do zoznamu koncipientov do 31.12.2012 by sa mali na nich vzťahovať bez výnimky. 

Zároveň odporúčame v prechodných ustanoveniach jasne upraviť aj situáciu, kedy koncipient ukončí svoju prax podľa doterajších predpisov, ale advokátsku skúšku bude vykonávať za účinnosti nových predpisov tak, aby sa naň vzťahovali vo všetkých ohľadoch súčasné ustanovenia zákona o advokácii. 
 	O 	N 	Znenie ustanovenia upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 12 – slová „podľa §7 ods.1 písm. b), d), f), g) h), a i), podľa ods.2“ odporúčame nahradiť slovami „podľa §7 ods.1 písm. b), d), f), g), h), i) a ods.2“ a súčasne v závere znenia odporúčame slová „§250l až 250s Občianskeho súdneho poriadku“ nahradiť slovami „osobitného predpisu“x) a príslušné paragrafy uviesť v poznámke pod čiarou k odkazu x) . 	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 14 – slová „za prvú vetu vkladá nová druhá veta, ktorá znie:“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripája táto veta:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 15 – za slovami „podľa §13 až 15“ odporúčame vypustiť slová „tohto zákona“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 20 – začiatok znenia odporúčame upraviť „V §27 ods.1 sa za prvú vetu vkladá...“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 22 – uvádzaciu vetu odporúčame upraviť „Za §29 sa vkladá nadpis a §29 až 29c, ktoré znejú:“. 	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok. 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 27 – slová „za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú:“ odporúčame nahradiť slovami „na konci pripájajú tieto vety:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 34 - začiatok znenia odporúčame upraviť „V §62 ods.1 sa za slovami „komanditnej spoločnosti“ vypúšťa slovo „alebo“ a za slovo „obmedzeným“ sa vkladá čiarka a slová „......““. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 36 – v nahrádzajúcich slovách odporúčame v závere vypustiť čiarku. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 44 – záver uvádzacej vety odporúčame upraviť „..., ktorý vrátane nadpisu znie:“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. I 
K bodu 45 – v uvádzacej vete odporúčame vypustiť slovo „nový“. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. II 
Dopĺňané znenie odporúčame príslušne legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
V úvodnej vete k čl. III odporúčame pred slová „zákona č.451/2008Z.z.“ vložiť aj slová „v znení“ a slová „mení a“ odporúčame vypustiť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. III 
Dopĺňané znenie odporúčame príslušne legislatívno-technicky upraviť. 	O 	A 	 	
ŠÚ SR 	Čl. IV 
Úvodnú vetu k čl. IV odporúčame upraviť v zmysle bodu 27 prílohy č.5 k Legislatívnym pravidlám vlády Slovenskej republiky (uviesť skrátené citácie všetkých predchádzajúcich noviel). 	O 	N 	Zákon nebol doposiaľ novelizovaný. 	
ÚPV SR 	čl. II - novela OSP 
Do navrhovaného § 27 ods. 3 OSP o kvalifikovanom zástupení odporúčame zahrnúť v záujme jednotnosti a systematickosti procesnej úpravy zastúpenia v osobitných typoch sporov aj spory z priemyselného vlastníctva s prípadným odkazom napr. na zákon č. 506/2009 Z. z. o ochranných známkach, zákon č. 435/2001 Z. z. patentový zákon, zákon č. 517/2007 Z. z. o úžitkových vzoroch, zákon č. 469/2003 Z. z. o označeniach pôvodu výrobkov a zemepisných označeniach výrobkov, zákon č. 444/2002 Z. z. o dizajnoch, zákon č. 146/2000 Z. z. o ochrane topografií polovodičových výrobkov. Alternatívne podporujeme aj riešenie, ktoré v tejto súvislosti navrhlo Ministerstvo kultúry SR v rámci MPK, t.j. zahrnutie všetkých vyššie uvedených predmetov priemyselného vlastníctva spolu s ochranou podľa autorského zákona pod jeden pojem "spory súvisiace z ochranou duševného vlastníctva".  	O 	A 	 	
NBS 	 

1. V čl. I odporúčame bod 2 formulačne spresniť tak, aby bolo jednoznačné, že advokát môže uschovávať peňažné prostriedky, ale výslovne len v rámci správy majetku klienta, tak aby nedochádzalo ku kolízii s Notárskym poriadkom resp. o nahrádzanie činnosti, ktorá výslovne predmetom činnosti notára. 

2. V čl. I odporúčame bod 3 (§ 1ba ods. 4) spresniť tak, aby z dôvodu minimalizovania možného zneužitia, bol advokát povinný viesť evidenciu o všetkých vykonaných vyhláseniach o pravosti podpisu nie v papierovej podobe formou Knihy o vyhláseniach pravosti podpisu, ale v elektronickej forme, podobne ako Notársky centrálny register osvedčených podpisov, tak, aby si každý dotknutý účastník mohol preveriť pravosť osvedčenia podpisu bezplatne prostredníctvom internetu. 

3. V čl. I bode 3 (§ 1bb ods. 1) odporúčame za slovo „potvrdená“ vložiť slovo „najmenej“. 

4. V čl. I bode 5 odporúčame zvážiť prehodnotenie navrhovaného predĺženia doterajšej trojročnej praxe koncipienta z troch rokov na päť rokov. Samotné predĺženie praxe koncipientov nemusí znamenať aj zvýšenie kvality pripravenosti na výkon praxe advokáta. Na základe doterajšieho stavu sa javí, že už doterajšia (trojročná) prax (príprava) advokátskeho koncipienta je dostatočne dlhá a kvalitná, pretože keby doterajšia prax (príprava) advokátskeho koncipienta nebola dostatočne dlhá a kvalitná, tak buď by advokátski koncipienti nedokázali zložiť adekvátne náročnú advokátsku skúšku, alebo doterajšie advokátske skúšky by neboli adekvátne náročné a bolo by potrebné prehodnotiť a novelizovať právnu úpravu o advokátskych skúškach a ich organizácii. Vzhľadom na odporúčame zvážiť buď skvalitnenie súčasnej prípravy koncipientov zo strany advokátov, prípadne sprísniť požiadavky a kritériá na advokátske skúšky a ich organizácii tak, aby do zoznamu advokátov mohol byť (po zložení advokátskej skúšky) zapísaný len taký žiadateľ, ktorý spĺňa predpoklady na kvalitný výkon povolania advokáta. 

5. V čl. I bode 6 odporúčame zvážiť nahradenie slova „publicistickej“ slovom „publikačnej“. 

 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
OAP SVL ÚV SR 	Nad rámec návrhu 
1.Vzhľadom na právne dôsledky nadobudnutia platnosti Lisabonskej zmluvy žiadame v zákone č. 586/2003 Z. z. upraviť znenie transpozičného odkazu (§ 86) a názvu transpozičnej prílohy (príloha č. 2), a to v súlade s pokynmi podľa čl. 4 ods. 2 a 3 Legislatívnych pravidiel vlády SR. 

2. Z prílohy č. 2 k zákonu č. 586/2003 Z. z. žiadame vypustiť poslednú neaktuálnu vetu. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 3 
1. V § 1ba odporúčame vypustiť nadbytočné slovo „právnymi“. 

2. V § 1bb odporúčame vypustiť na konci nadbytočné slovo „totožnosti“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 6 a 11 
Žiadame, aby advokát mohol vykonávať na základe zákona v obdobnom pracovnom vzťahu činnosti člena poradného orgánu vlády Slovenskej republiky. Preto žiadame v čl. I bode 6 a 11 vložiť za slová „umeleckej činnosti“ čiarku a slová „činnosti člena poradného orgánu vlády Slovenskej republiky“. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K čl. I bodu 34 
V úvodnej vete § 62 ods. 1 je potrebné slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a za slovo „obmedzeným“ doplniť čiarku a následne vložiť dopĺňané slová. 
 	O 	A 	 	
OAP SVL ÚV SR 	K doložke zlučiteľnosti 
Na problematiku poskytovania právnych služieb sa v rámci práva EÚ vzťahujú viaceré smernice Európskej únie. Na poskytovanie týchto služieb sa vzťahujú aj ustanovenia primárneho práva EÚ týkajúce sa práva usadiť sa a slobodného poskytovania služieb. V doložke zlučiteľnosti preto žiadame uviesť pramene primárneho i sekundárneho práva Európskej únie týkajúce sa problematiky poskytovania právnych služieb. 
 	O 	A 	 	
NS SR 	K čl. I bodom 2 a 3  
Navrhujeme vypustiť. Nevidíme dôvod, prečo by sa malo advokátovi umožňovať, aby okrem jeho tzv. hlavnej činnosti vydával aj vyhlásenia o pravosti podpisu. Poznatky zo súdnej praxe, keď sa advokáti čoraz častejšie objavujú medzi členmi organizovaných skupín, naznačujú, že by bolo vhodnejšie zvoliť skôr opatrnejší prístup pri rozširovaní "doplnkových" činností advokátov. 	O 	N 	Úpravu považujeme za opodstatnenú, znenie za vyhovujúce. 	
NS SR 	K čl. I bodu 24 
Súčasná právna úprava § 56 sa javí ako dostačujúca. Možnosť podmienečne odložiť uložené disciplinárne opatrenie na skúšobnú dobu, konkrétne pozastavenie výkonu advokácie a vyčiarknutie zo zoznamu advokátov, zoznamu advokátskych koncipientov, zoznamu euroadvokátov, zoznamu zahraničných advokátov alebo zoznamu medzinárodných advokátov, nepovažujeme za vhodné. Podľa nášho názoru, pokiaľ disciplinárny senát (predsedníctvo komory) pristúpi k uloženiu týchto disciplinárnych opatrení, ide s najväčšou pravdepodobnosťou o závažné porušenie povinností, ktoré advokátom ukladá zákon; nevidíme preto rozumný dôvod takéto opatrenie podmienečne odkladať. 

Naopak, ak previnenie spôsobené advokátom nie je tak závažného charakteru, disciplinárny senát môže uložiť iné, miernejšie, disciplinárne opatrenia. 
 	O 	N 	Úpravu považujeme za opodstatnenú, znenie za vyhovujúce. 	
NS SR 	K čl. I bodu 8 
V § 6 ods. 2 vete prvej navrhujeme za slová „sudcu“ vložiť čiarku a slová „asistenta sudcu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky“. 

Odôvodnenie: 
Inštitút asistenta sudcu Najvyššieho súdu Slovenskej republiky bol zavedený s účinnosťou od 1. apríla 2005 zákonom č. 757/2004 Z. z. o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý v ustanovení § 19 upravuje postavenie asistenta sudcu najvyššieho súdu. 
Napriek tomu, že citovaný zákon nadobudol účinnosť 1. apríla 2005 prví asistenti sudcov boli prijatí do štátnozamestnaneckého pomeru až 1. júna 2009. V súčasnosti pôsobí na najvyššom súde 42 asistentov, ktorí sú zaradení rozvrhom práce najvyššieho súdu do všetkých jeho kolégií. 

Účel zavedenia tohto inštitútu bol ozrejmený v dôvodovej správe k vládnemu návrhu zákona o súdoch a o zmene a doplnení niektorých zákonov nasledovne : 
„Sudcovia najvyššieho súdu v súčasnosti nemajú k dispozícii žiadnych odborných pracovníkov na vykonávanie takých činností, ako je zadovažovanie podkladov k rozhodnutiu vo veci, skutkový a právny rozbor prejednávaných vecí, vyhľadávanie odbornej literatúry a judikatúry, zisťovanie a vyhľadávanie odborných konzultantov, písanie konceptov právnych riešení veci a pod. Ide o vysoko odbornú a všestrannú činnosť v rôznych právnych odboroch zahŕňajúcich nielen právne, ale aj ekonomické, sociálne, medicínske či rôzne technické súvislosti. Preto je žiaduce do funkcie asistentov sudcov menovať odborníkov s dlhšou právnou praxou, ktorí budú zárukou vysoko erudovaného odborného servisu pre rozhodovanie najvyššieho súdu a sudcov. Vzhľadom na to sa javí dôvodné ich postavenie špeciálne upraviť v zákone o súdoch.“. 

Prevažnú časť asistentov sudcu najvyššieho súdu tvoria právnici s dlhšou právnou praxou; mnohí z nich majú odbornú justičnú skúškou, či advokátsku skúšku; niektorí sa dokonca venujú aj vedeckej a pedagogickej činnosti. 

Náplňou práce asistenta sudcu najvyššieho súdu je koncepčná a systémová činnosť pri výkone súdnictva v oblasti trestnoprávnej, občianskoprávnej, obchodnoprávnej a správnej agendy, vykonávanie analýz podaní doručených Najvyššiemu súdu Slovenskej republiky, vypracúvanie ich rozboru a príprava odborných stanovísk k týmto podaniam, príprava písomných rozhodnutí vo všetkých veciach a vyhotovovanie rozhodnutí procesnej povahy v konaniach pred NS SR, vyhľadávanie, sledovanie a právny rozbor judikatúry Európskeho súdu pre ľudské práva, Súdneho dvora Európskej únie, ústavných súdov a najvyšších súdov členských štátov Európskej únie, vyhľadávame a príprava právnych informácií a zabezpečovanie ďalších podkladov k rozhodovacej činnosti v prerokovávaných veciach, vybavovanie agendy patriacej do pôsobnosti kolégia a príprava odborných podkladov podľa rozhodnutia predsedu kolégia a predsedu senátu, podieľanie sa na príprave podkladov pre výber a publikovanie rozhodnutí v Zbierke stanovísk najvyššieho súdu a rozhodnutí súdov Slovenskej republiky, plnenie čiastkových úloh vplývajúcich z funkčného zaradenia asistenta sudcu podľa pokynov predsedu senátu a predsedu kolégia a výkon ďalších činností z poverenia predsedu senátu. V každom kolégiu navyše pôsobia asistenti sudcov, ktorí spolupracujú s odborom dokumentácie, analytiky a zahraničných vzťahov pri tvorbe právnych analýz, komparatívnych štúdií, rešerší a ďalších podkladov pre potreby sudcov príslušného kolégia. Ide pritom o vysoko odbornú a všestrannú činnosť v rôznych odvetviach práva. 

Dôvodom predkladanej zmeny vzťahujúcej sa k ustanoveniu § 6 ods. 2 zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon o advokácii“) zo strany najvyššieho súdu je skutočnosť, že asistenti sudcu najvyššieho súdu spolupracujúci so sudcami najvyššieho súdu, ktorí sú bezpochyby garantmi ich odbornosti a ich prípadného výkonu advokácie, budú plne spôsobilí plniť poslanie advokácie na požadovanej úrovni. Z predkladanej novely zákona o advokácii vyplýva, že táto je zameraná na zvýšenie odbornosti budúcich advokátov, a preto sme toho názoru, že asistenti sudcov najvyššieho súdu by mohli byť nepochybne prínosom do radov advokátov. Záverom chceme zdôrazniť, že tak, ako justícia je otvorená pre odborníkov z radov advokátov, bolo by žiaduce, aby sa Slovenská advokátska komora neuzatvárala pred odborníkmi z radov justície. Naviac počet asistentov sudcu najvyššieho súdu je limitovaný (§ 19 ods. 1 zákona č. 757/2004 Z.z.). Poznamenávame, že aj podľa zákona č. 85/1996 Sb. o advokacii sa za prax advokátskeho koncipienta rovnako považuje aj prax asistenta sudcu Najvyššieho súdu ČR a asistenta sudcu Najvyššieho správneho súdu ČR. 
 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
NS SR 	K čl. I bodu 12 
V § 11 ods. 1 návrhu navrhujeme takto preformulovať časť vety za bodkočiarkou: "rozhodnutie je preskúmateľné súdom na základe žaloby v správnom súdnictve." 

Odôvodnenie: 

Vzhľadom na doterajšie znenie ustanovenia § 11 zákona o advokácii bolo v rozhodovacej činnosti súdov v rámci správneho súdnictva niekedy sporné, či preskúmanie rozhodnutí komory o nezapísaní fyzickej osoby do zoznamu advokátov, o pozastavení výkonu advokácie advokátovi a o vyčiarknutí advokáta zo zoznamu advokátov okrem vyčiarknutia podľa § 7 ods. 1 písm. e) je preskúmateľné súdom podľa druhej hlavy piatej časti Občianskeho súdneho poriadku (rozhodovanie o žalobách proti rozhodnutiam a postupom správnych orgánov) alebo podľa tretej hlavy piatej časti Občianskeho súdneho poriadku (rozhodovanie o opravných prostriedkoch proti rozhodnutiam správnych orgánov). Súdna prax sa napokon ustálila na preskúmavaní týchto rozhodnutí komory podľa tretej hlavy piatej časti Občianskeho súdneho poriadku (ďalej aj „OSP“) a to napriek tomu, že i iných veciach, pri takejto formulácii zákona postupovala podľa druhej hlavy piatej časti OSP. V ostatnom čase sa súdna prax výslovne prikláňa k názoru, že ak je v príslušnom ustanovení zákona uvedené, že rozhodnutie správneho orgánu je preskúmateľné súdom na základe žaloby, má sa za to, že ho súd preskúma podľa druhej hlavy piatej časti OSP, osobitne tam, kde príslušné zákonné ustanovenie v poznámke pod čiarou výslovne odkazuje na ustanovenia § 247 - 250k OSP. 
Našu pripomienku navyše odôvodňujeme aj tým, že v rámci pripravovanej rekodifikácie Občianskeho súdneho poriadku bude nesporne prijatý aj samostatný Správny súdny poriadok, vecný zámer ktorého už neuvažuje s opravnými prostriedkami proti rozhodnutiam správnych orgánov (terajšia tretia hlava piatej časti OSP), ako pozostatkom právnej úpravy pred rokom 1991, nakoľko postupným vývojom konania v správnom súdnictve a jeho právnej úpravy sa tretia hlava piatej časti stala neorganickým prvkom, ktorý ešte stále vyvoláva dojem, že súdne konanie v správnom súdnictve je „pokračovaním“ správneho konania. Pritom často panuje predstava, ako by konanie o opravnom prostriedku podľa piatej časti OSP bolo niečím „navyše“, čo oproti konaniu o žalobách dáva účastníkovi správneho konania viac práv alebo ako by ich práva boli chránené vo väčšej miere. Takéto ponímanie je mylné a z hľadiska účelu správneho súdnictva i nežiaduce. 
Preto, aby v budúcnosti nemuselo len z tohto dôvodu dôjsť k následnej novele zákona o advokácii, navrhujeme už teraz znenie ustanovenia § 11 ods. 1 veta za bodkočiarkou vo vyššie navrhovanom znení. 
Týmto sa zjednotí aj celý proces preskúmavania rozhodnutí orgánov Slovenskej advokátskej komory súdmi (§ 39 ods. 4, § 48 ods. 4, § 53 ods. 7, § 59 ods. 4 a 5 zákona o advokácii súd preskúmáva právoplatné rozhodnutie podľa § 244 až 250k OSP). 
 	O 	A 	 	
GP SR 	1. K čl. I, k bodu 1 
V bode 1 zvážiť nahradenie slov „vrátane úschovy peňažných prostriedkov“ slovami „úschova peňažných prostriedkov“, aby bola možná nielen úschova v rámci správy majetku, ale aj samostatne. V prípade, že k tejto zmene nedôjde, bude môcť advokát uschovávať peňažné prostriedky len, ak s nimi bude aj disponovať v rámci správy majetku. Nebude tak napríklad možná úschova, ako záruka budúceho plnenia a pod. Vykonanie jednorazovej platby nemožno považovať za správu majetku. V prípade zmeny bude potrebné prispôsobiť aj dôvodovú správu (všeobecnú aj osobitnú časť). Na druhej strane by bolo vhodné aspoň rámcovo upraviť podmienky úschovy (osobitný účet, úroky...). 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. 	
GP SR 	2. K čl. I, k bodu 3, § 1ba ods. 1 
V bode 3, § 1ba ods. 1 nahradiť slová „alebo ak ju konajúca osoba“ slovami „a konajúca osoba ju“. Navrhovaná právna úprava presahuje rozumné ciele deklarované v dôvodovej správe. Je na mieste, aby advokát mohol nahradiť úradné osvedčenie pravosti podpisu na listinách, ktoré sám spíše, ale je neodôvodnené, aby nahrádzal úradné osvedčenie pravosti podpisu na ostatných listinách. Osobitne nevhodná je takáto úprava bez spojenia s centrálnym registrom osvedčených podpisov, ako je to pri podpisoch overených notárskymi úradmi. Znamenalo by to zníženie ochrany pred antidatovaním overenia. 	O 	A 	 	
GP SR 	3. K čl. I, k bodu 3, § 1ba ods. 3 
V bode 3, § 1ba ods. 3 by bolo vhodnejšie, keby namiesto overeného vzoru podpisu advokáta, vykonaného raz za celú dobu jeho pôsobenia, bolo povinnosťou advokáta podpísať sa v knihe o vyhláseniach o pravosti podpisu pri jej zavedení a potom každý rok, bez overovania podpisu advokáta. Keďže podpis advokáta má slúžiť pre potreby prípadného znaleckého porovnania s jeho podpismi na konkrétnych vyhláseniach o pravosti podpisu klientov, pre tento účel je nepochybne vhodnejšie, ak sa bude každoročne opakovať (podpis sa v priebehu času mení) a neexistuje rozumný dôvod, pre ktorý by mal byť tento podpis úradne osvedčený. 	O 	N 	Zákonnú úpravu považujeme za vyhovujúcu. Nič nebráni detailnejšej úprave v uznesení predsedníctva podľa odseku 6. 	
GP SR 	4. K čl. I, k bodu 3, § 1ba ods. 6 
V bode 3 § 1ba ods. 6 vypustiť. Všetky rozumné podrobnosti sú už stanovené v § 1bb. 	O 	N 	Považujeme za potrebné ponechať priestor na detailnejšiu úpravu povinností pri výkone vyhlásenia o pravosti podpisu v uznesení predsedníctva. 	
GP SR 	5. K čl. I, k bodu 4 
V bode 4 nie je návrh v súlade s osobitnou časťou dôvodovej správy. V návrhu znenia § 3 ods. 1 písm. b) sa uvádza, že „od absolventa zahraničnej vysokej školy môže predsedníctvo komory požadovať, aby preukázal ... že je schopný aplikovať právny poriadok Slovenskej republiky“ zatiaľ čo v dôvodovej správe sa uvádza, že komora by mala mať možnosť posúdiť, či uchádzač, ktorý absolvoval vzdelanie v zahraničí „má dostatočnú znalosť slovenského advokátskeho poriadku“. Navrhované znenie zákona a jeho odôvodnenie je potrebné dať do súladu. 

Na zmenu navrhovanú v § 3 ods. 1 písm. b) „vyžaduje sa, aby v oboch stupňoch získal vzdelanie v odbore právo“ je zrejme potrebné reagovať v prechodnom ustanovení, vo vzťahu k advokátskym koncipientom zapísaným do zoznamu advokátskych koncipientov do 31. decembra 2012. Súvisí s bodom 35. návrhu. 	O 	ČA 	Dôvodová správa upravená. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	6. K čl. I, k bodu 5 
Bod 5 vypustiť. Trojročná prax je dostatočná. Jej predĺženie na 5 rokov nemá rozumné odôvodnenie. Existujú advokáti s trojročnou koncipientskou praxou, ktorí sú odborne zdatnejší, než iní advokáti s 5 ročnou advokátskou praxou. Po absolvovaní právnickej fakulty a úspešne zvládnutej trojročnej koncipientskej praxi je overované náročnými skúškami, že koncipient je spôsobilý vykonávať samostatnú advokátsku prax. Advokát sa musí vzdelávať celý život. Vždy budú existovať skúsenejší aj menej skúsení, zdatnejší aj menej zdatní advokáti. Je na nich a na klientoch, aby dokázali posúdiť, či ich schopnosti zodpovedajú náročnosti konkrétneho prípadu, alebo či klientovi odporučia zdatnejšieho advokáta. 

Praktická príprava na výkon povolania v trvaní 5 rokov po skončení vysokoškolského štúdia nie je zavedená ani u lekárov, ani u sudcov, na ktorých sa odvoláva dôvodová správa, ani u žiadneho iného povolania a nie je dôvodná ani u advokátov. Vekový cenzus u sudcov nemá žiadnu súvislosť s vyžadovaním praxe, vychádza výlučne z požiadavky na životnú zrelosť a skúsenosť. 

V prípade, že by predsa došlo k predĺženiu koncipientskej praxe na 5 rokov, považujeme za nutné stanoviť minimálnu mzdu advokátskych koncipientov (napríklad v § 64 ods. 1) a to rozdielne pri nástupe praxe (napr. 70 % priemernej mzdy v národnom hospodárstve) a po absolvovaní jedného (80 %) a troch rokov koncipientskej praxe (100 %). Primerane je potrebné upraviť aj prechodné ustanovenie v § 87a ods. 3. 
 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. Predĺženie praxe predstavuje jeden z prostriedkov ako skvalitniť poskytovanie právnych služieb. Vzhľadom k tomu, že advokát je podnikateľom zákonnú úpravu minimálnej mzdy koncipientov považujeme za neadekvátnu. 	
GP SR 	7. K čl. I, k bodom 5 a 6 
Medzi body 5 a 6 vložiť nový bod 5a, ktorým sa v § 3 ods. 1 vloží nové písm. f) v znení: „f) je spoľahlivý,“ a doterajšie písmena f) až j) sa označia ako písmena g) až k). Súčasne sa zmení znenie § 3 ods. 4 tak, že slová „Bezúhonný na účely tohto zákona nie je ani“ sa nahradia slovami „Za spoľahlivého sa na účely tohto zákona nepovažuje“ (Takéto riešenie zodpovedá významu slov „bezúhonný“ a „spoľahlivý“ a je obvyklé v ostatných právnych predpisoch právneho poriadku Slovenskej republiky). 

Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	A 	 	
GP SR 	8. K čl. I, k bodu 6, § 3 ods. 1 písm. h) 
Zmena navrhovaná v bode 6, v § 3 ods. 1 písm. h), keď namiesto „a nevykonáva ani činnosť“ má byť „alebo činnosti“ spôsobí, že advokát bude môcť byť v pracovnom pomere alebo v obdobnom pracovnom vzťahu a vykonávať akúkoľvek činnosť (nielen pedagogickú, publicistickú ...), ktorá podľa komory nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania. Takéto vymedzenie sa javí ako príliš široké a neodôvodnené. 

Súvisí s bodmi 11. a 36. návrhu. 

V tejto súvislosti by bolo vhodné odkázať na vymedzenie pojmov „povaha a etické princípy advokátskeho povolania“ v inom právnom predpise, alebo tieto pojmy vymedziť priamo v zákone. Inak budú významné rozhodnutia komory vychádzať z príliš všeobecného vymedzenia ich dôvodov. Nie je tiež zrejmé, či rozhodnutie o nesúlade s „povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania“ bude vydávané samostatne alebo to bude súčasť rozhodnutia o nezapísaní do zoznamu advokátov. Ak by to malo byť samostatné rozhodnutie, mal by proti nemu existovať opravný prostriedok. 

Táto pripomienka sa vzťahuje aj na bod 11 návrhu a ďalšie. 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. Prieskum rozhodnutia o nezapísaní alebo o pozastavení je upravený v § 11. 	
GP SR 	9. K čl. I, k bodu 9 
Zmena navrhnutá v bode 9 návrhu vyžaduje prechodné ustanovenie. 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebné prechodné ustanovenie. Povinná účasť advokátskych koncipientov na seminároch je už v súčasnosti stanovená v uznesení SAK. 	
GP SR 	10. K čl. I, k bodu 10 
Bod 10 vypustiť. Je neprimerané zbavovať advokáta možnosti výkonu povolania pre neuhradenú peňažnú pokutu alebo trovy disciplinárneho konania, tým skôr, že rozhodnutia orgánov komory majú byť exekučným titulom (bod 45). Existuje množstvo pohľadávok, na úhrade ktorých je vyšší spoločenský záujem (výživné, odvody do fondov, dane...) a ich neuhradenie nie je dôvodom na vyčiarknutie advokáta zo zoznamu advokátov. Takýto postup by prichádzal do úvahy, keby advokát mohol vykonávať toto povolanie aj v prípade, že by nebol členom komory, ale pri povinnom členstve v komore je takýto „zákaz výkonu povolania“ pre neplnenie finančných záväzkov neprimeraný. 	O 	N 	Odôvodnenosť v motivácii advokátov riadne akceptovať celé právoplatné disciplinárne rozhodnutie považujeme za dostatočnú. 	
GP SR 	11. K čl. I, k bodom 11 a 11b 
Vložiť nový bod 11a medzi body 11 a 11b a v ňom zmeniť znenie § 8 ods. 1 písmeno d) tak, že sa vypustia slová „a preukáže, že si ustanovil za seba zástupcu“. Aj bez týchto slov je jasné, že advokát musí ukončiť zastupovanie vo všetkých veciach, ale nemôže toto zastupovanie previesť na nejakého ním určeného zástupcu, ale musí postupovať podľa dohôd s jednotlivými klientmi, ktorí nemusia splnomocniť na zastupovanie toho, koho advokát určí ako zástupcu. Nie je preto zrejmé, aké úlohy by mal plniť určený zástupca advokáta, ktorému by sa pozastavil výkon advokácie. 

V prípade, ak sa pripomienke nevyhovie, bude potrebné stanoviť rozsah zastupovania ustanoveným zástupcom. 	O 	N 	Nad rámec. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	12. K čl. I, k bodom 11a a 12 
Vložiť nový bod 11b medzi body 11a a 12 a v ňom doplniť ustanovenie § 9 ods. 2 o písmeno d) v tomto znení: „d) nezaniká oprávnenie advokáta uplatňovať vlastné nároky na odmenu voči štátu a klientom.“. Inak by advokát musel uzavrieť dohodu o poskytovaní právnych služieb s iným advokátom. 	O 	N 	Nad rámec. Doplnenie nepovažujeme za nevyhnutné. 	
GP SR 	13. K čl. I, k bodu 12 
V bode 12 návrhu, v navrhovanom zmenenom znení § 11 ods. 1 sa uvádza „Proti rozhodnutiu komory ... nie je prípustný opravný prostriedok a toto rozhodnutie nadobúda právoplatnosť a vykonateľnosť jeho doručením advokátovi; rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 250l až 250s Občianskeho súdneho poriadku.“. 

Podľa § 250l ods. 1 Občianskeho súdneho poriadku sa ale podľa ustanovení danej hlavy postupuje v prípadoch, v ktorých zákon zveruje súdom rozhodovanie o opravných prostriedkoch proti neprávoplatným rozhodnutiam správnych orgánov. 	O 	A 	 	
GP SR 	14. K čl. I, k bodu 21 
Bod 21 vypustiť. Profesijné komory nie sú inštitúciami verejnej moci ani verejnej správy. O výške príspevkov členov na činnosť komôr sa nerozhoduje zákonom. Vo všetkých profesijných združeniach, bez jedinej výnimky, o výške príspevku na činnosť rozhoduje výlučne snem, konferencia, valné zhromaždenie alebo inak pomenovaný najvyšší plenárny orgán príslušnej komory (§ 213 ods. 4 písm. d/ zák. č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch, § 16 ods. 4 písm. e/ zák. č. 422/2004 Z. z. o súkromných veterinárnych lekároch, § 51 písm. c/ zák. č. 344/2004 Z. z. o patentových zástupcoch, § 7 ods. 2 písm. e/ zák. č. 161/1998 Z. z. o Komore kominárov Slovenska, § 30 ods. 4 písm. d/ zák. č. 323/1992 Zb. Notársky poriadok, § 11 ods. 2 písm. e/ zák. č. 216/1995 Z. z. o Komore geodetov a kartografov, § 24 písm. e/ zák. č. 200/1994 Z. z. o Komore reštaurátorov, § 52 ods. 3 zák. č. 578/2004 Z. z. o poskytovaní zdravotnej starostlivosti vo vzťahu k Slovenskej lekárskej komore, Slovenskej komore zubných lekárov, Slovenskej lekárnickej komore, Slovenskej komore sestier a pôrodných asistentiek a ďalším šiestim profesijným komorám zdravotníckych pracovníkov). 

Táto pripomienka je zásadná. 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený. 	
GP SR 	15. K čl. I, k bodu 28 
Bod 28 vypustiť alebo súčasné znenie § 58 len doplniť vložením slov „a kto ho spáchal“ za slová „dozvedel o disciplinárnom previnení“. Lehota šiestich mesiacov odo dňa, keď sa navrhovateľ už dozvedel o disciplinárnom previnení a kto ho spáchal, je viac ako dostatočná pre prosté podanie návrhu. Odsúvanie začatia disciplinárneho konania je na ujmu dosiahnutia jeho cieľa a rozširuje priestor pre možnú korupciu. Dôvodová správa neuvádza žiadny dôvod na zmenu právnej úpravy. 	O 	N 	Predĺženie lehoty považujeme za opodstatnené. Zmenu začatia plynutia subjektívnej lehoty nepovažujeme za potrebnú. 	
GP SR 	16. K čl. I, k bodu 29 
V bode 29 návrhu sa podľa dôvodovej správy má umožniť riadny opravný prostriedok proti akémukoľvek prvostupňovému rozhodnutiu disciplinárneho senátu. V navrhovanom zmenenom znení § 59 ods. 1 sa ale uvádza „Proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu o disciplinárnom opatrení ...“. Nie je jednoznačné, že to znamená aj rozhodnutie, ktorým bol disciplinárne obvinený oslobodený alebo ktorým došlo k zastaveniu disciplinárneho konania, príp. iné rozhodnutie, ktorým nebolo uložené disciplinárne opatrenie (doposiaľ sú tieto rozhodnutia uvedené v odseku 2, ktorý sa podľa bodu 30 vypúšťa s odôvodnením, že to súvisí s navrhovaným zavedením dvojinštančného konania pri všetkých disciplinárnych rozhodnutiach). 	O 	A 	 	
GP SR 	17. K čl. I, k bodu 30 
V bode 30 návrhu nie je v dôvodovej správe odôvodnené, prečo má byť vypustený odsek 5. 	O 	A 	Dôvodová správa upravená. 	
GP SR 	18. K čl. I, k bodu 32 
V bode 32 nahradiť navrhovaný text tak, že sa za slovo „rozhodnutia“ vloží čiarka a slová „disciplinárnom opatrení“ sa nahradia slovami „že sa dopustil disciplinárneho previnenia, v konaní“ (aby bolo zrejme, že sa nejedná o „disciplinárne opatrenie podľa osobitného predpisu“ a aby sa nepoužilo nezvyklé slovné spojenie „mu bola uznaná vina“). 	O 	ČA 	Znenie korešponduje s Disciplinárnym poriadkom. 	
GP SR 	19. K čl. I, k bodu 34 
V bode 34 je potrebné slovo „alebo“ nahradiť čiarkou a čiarku je potrebné vložiť aj za slovo „obmedzeným“. 	O 	A 	 	
GP SR 	20. K čl. I, k bodu 37 
V bode 37 v doplnenom odseku 3 § 62 nahradiť slová „pri podpise pracovnej zmluvy konal v mene spoločnosti založenej na výkon advokácie“ slovami „dal súhlas, aby bol uvedený ako školiteľ v pracovnej zmluve“ (inak by bolo obmedzené právo ostatných oprávnených osôb konať v mene spoločnosti). V § 62 ods. 3 v poslednej vete nahradiť slová „aj prípadoch“ slovami „aj v prípadoch“. 	O 	A 	 	
GP SR 	21. K čl. I, k bodom 37 a 38 
Medzi body 37 a 38 vložiť bod 37a a v ňom doplniť znenie § 64 ods. 4 o druhú vetu v znení: „Výšku príspevku určí uznesením konferencia advokátov.“. 	O 	N 	Doplnenie nepovažujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	22. K čl. I, k bodu 38 
V bode 38 v pripojených slovách vložiť slovo „prokuratúrou“ medzi slová „súdom“ a „alebo“ (prokuratúra nie je orgánom verejnej správy). 

Táto pripomienka je zásadná.  	Z 	A 	 	
GP SR 	23. K čl. I, k bodu 40 
V bode 40 v § 67 ods. 2 vypustiť slová „s výnimkou prípadov, ak sú nové orgány komory zvolené pred uplynutím štvorročného obdobia“ a za prvú vetu vložiť novú vetu v tomto znení: „Konferencia advokátov môže toto volebné obdobie skrátiť.“. 	O 	N 	Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	24. K čl. I, k bodu 41 
V bode 41 nahradiť navrhované znenie § 67 ods. 3 znením: „Orgány komory vykonávajú svoje funkcie do nadobudnutia účinnosti voľby nových orgánov komory. Predsedníctvo komory zvolá konferenciu komory, na ktorej sa uskutočnia voľby nových orgánov komory tak, aby sa konala najmenej dva mesiace pred uplynutím volebného obdobia orgánov komory. Ak sa nepodarí zvoliť nové orgány komory, predsedníctvo komory zvolá konferenciu advokátov, na ktorej sa uskutočnia voľby nových orgánov komory každé dva mesiace, až do zvolenia nových orgánov komory.“ (je možné zvoliť nové orgány s tým, že účinnosť volieb nastane až po skončení volebného obdobia existujúcich orgánov). 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	25. K čl. I, k bodom 42 a 43 
Medzi body 42 a 43 vložiť nový bod 42a a v § 67 ods. 3 nahradiť slová „náhrada hotových výdavkov“ slovami „náhrada účelne vynaložených hotových výdavkov“. 	O 	N 	Nad rámec. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	26. K čl. I, k bodom 42a a 43 
Medzi body 42a a 43 vložiť nový bod 42b a v ňom upraviť text § 68 ods. 2 veta prvá tak, že slová „s počtom“ sa nahradia slovami „bez ohľadu na počet“. 	O 	N 	Nad rámec. Znenie považujeme za zrozumiteľné. 	
GP SR 	27. K čl. I, k bodu 43 
Bod 43 vypustiť (dôvod je uvedený v pripomienke k bodu 21). 	O 	N 	Úpravu považujeme za vyhovujúcu. 	
GP SR 	28. K čl. I, k bodom 43 a 44 
Medzi body 43 a 44 vložiť nový bod 43a a v ňom v § 72 doplniť novú vetu v tomto znení: „Kancelária je povinná odpovedať na každé podanie advokáta najneskôr do 30 dní od jeho doručenia.“. 	O 	N 	Nad rámec. Nepovažujeme za potrebné upraviť uvedenú lehotu na úrovni zákona. 	
GP SR 	29. K čl. I, k bodom 43a a 44 
Medzi body 43a a 44 vložiť nový bod 43b a v ňom v § 73 ods. 2 doplniť novú vetu v tomto znení: „Revízna komisia je povinná odpovedať na každý podnet advokáta najneskôr do 30 dní od jeho doručenia.“. 	O 	N 	Nad rámec. Nepovažujeme za potrebné upraviť uvedenú lehotu na úrovni zákona. 	
GP SR 	30. K čl. I, k bodom 43b a 44 
Medzi body 43b a 44 vložiť nový bod 43c a v ňom v § 74 ods. 1 písm. a) doplniť, v koľko členných senátoch rozhoduje disciplinárna komisia (ak je v § 74a uvedené, že odvolacia disciplinárna komisia rozhoduje v trojčlenných senátoch, malo by byť uvedené aj, v koľko členných senátoch rozhoduje disciplinárna komisia). 	O 	N 	Nad rámec. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	31. K čl. I, k bodu 45 
V bode 45 návrhu nahradiť na začiatku § 75 ods. 4 slovo „Rozhodnutia“ slovami „vykonateľné rozhodnutia“. 	O 	A 	 	
GP SR 	32. K čl. I, k bodu 46 
V bode 46 návrhu, podľa navrhovaného ustanovenia § 87a ods. 1 sa advokát vykonávajúci advokáciu ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným musí do 31. marca 2013 stať aj spoločníkom tejto spoločnosti. Vzhľadom na navrhované dôsledky nastávajúce priamo zo zákona odporúčame zvážiť primeranosť lehoty. 

V navrhovanom ustanovení § 87a ods. 2 sa v druhej vete uvádza „Združenie alebo ... stratí oprávnenie poskytovať právne služby“. Združenie nemá spôsobilosť na práva a povinnosti. 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
GP SR 	33. K čl. II 
V doplnenom 3. odseku § 27 vypustiť na konci slová „a účastník konania je jeho blízkou osobou“. Navrhované znenie by bolo neprípustnou diskrimináciou, ktorá nemá žiadne opodstatnenie a nie je ani v dôvodovej správe nijak odôvodnená. 

Nepripustenie zastúpenia podľa § 27 ods. 1 sa má vzťahovať aj na konania podľa piatej hlavy tretej časti. Odporúčame zvážiť, či tak má byť vo vzťahu ku všetkým konaniam podľa tejto hlavy – patria tam napríklad aj drobné spory (§ 200ea OSP). 	O 	N 	Účelom zmenu je obmedzenie nekvalifikovaného právneho zastúpenia pred súdom v občianskom súdnom konaní. Určenie výnimky v prípade blízkych osôb považujeme za dôvodné. 	
NKSR 	bod 1-3, bod 6 a 36 
Notárska komora SR má k predloženej novele nasledovné pripomienky: 

1. Bod 1. navrhujeme vypustiť. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Dôvod: 
Úschova peňažných prostriedkov je klasickou notárskou činnosťou zahrnutou v § 3 ods. 1 písm. c) zákona Slovenskej národnej rady č. 323/1992 Zb. o notároch a notárskej činnosti (Notársky poriadok) v znení neskorších predpisov. V rámci notárskej činnosti, a teda aj v konaní vo veciach notárskych úschov vystupuje notár nad stranami, teda nie je zástupcom žiadnej zo zmluvných strán. Notár je nestranným arbitrom dohôd, ktoré sa pred ním uzavierajú, garantom slušnosti a istoty zmluvných vzťahov. Preto práve notár vie zabezpečiť spravodlivý priebeh konania vo veci úschovy. Zákonom upravené postavenie notára mu umožňuje vykonávať túto jeho činnosť, ktorá je delegovaná zo štátu a je zabezpečená aj dohľadom štátu nad výkonom tejto činnosti. Notár je štátom určenou a splnomocnenou osobou vykonávať notársku činnosť (§ 2 Notárskeho poriadku). Štát zákonom prenáša časť svojej suverenity na fyzickú osobu – notára, ktorý v slobodnom povolaní túto činnosť vykonáva vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť (§ 16 ods. 1 Notárskeho poriadku). Pri výkone notárskej činnosti má notár postavenie verejného činiteľa (§ 4 ods. 3 Notárskeho poriadku), vykonávanie notárskej činnosti je výkonom verejnej moci (§ 4 ods. 4 Notárskeho poriadku). Zákon vyhradil, že notársku činnosť môže vykonávať len notár (§ 4 ods. 1 Notárskeho poriadku). 

2. Body 2. a 3. navrhujeme vypustiť. 
Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 
Dôvod: 
V uvedených bodoch sa zákon o advokácii dopĺňa o nové ustanovenia, cieľom ktorých je umožniť advokátovi, aby mohol nahradiť úradné osvedčenie pravosti podpisu: a) na dokumentoch, ktoré pre klienta sám vyhotovil, teda klient ich ani nemusí pred ním podpísať ani vyhlásiť podpis za vlastný a nevyžaduje sa ani, aby bol takýto dokument klientom podpísaný, b) na dokumentoch, ktoré klient pred ním vlastnoručne podpíše, teda na listinách spísaných kýmkoľvek. Ide o nahradenie osvedčenia pravosti podpisu notárom, ktorý pre výkon tejto právomoci prenesenej mu zo štátu musí napĺňať zákonné predpoklady a zároveň ide o rozšírenie možností a spôsobov osvedčenia pravosti podpisu bez reálnej záruky, že dokument bol klientom naozaj podpísaný. Návrh zákona teda ide nad rámec oprávnení, ktoré má pri legalizácii notár. Aby mohol advokát nahradiť úradné osvedčenie pravosti podpisu notárom, musel by sa zákon o advokácii doplniť o viaceré zákonné aspekty, najmä: 
- Notár je štátom určenou a splnomocnenou osobou vykonávať notársku činnosť (§ 2 Notárskeho poriadku). Štát zákonom prenáša časť svojej suverenity na fyzickú osobu – notára, ktorý v slobodnom povolaní túto činnosť vykonáva vo vlastnom mene a na vlastnú zodpovednosť (§ 16 ods. 1 Notárskeho poriadku). 
- Legalizácia priamo súvisí s výkonom právnej prevencie v štáte, ktorej nositeľom je notár, čo je vyjadrené v znení zákona tým, že notári svojím postavením a svojou činnosťou dbajú o usporiadanie a istotu v právnych vzťahoch a predchádzanie sporom (§ 2 ods. 2 Notárskeho poriadku). 
- Notárskou činnosťou okrem iného je aj osvedčovanie právne významných skutočností (§ 3 ods. 1 písm. b) Notárskeho poriadku). V rámci týchto právne významných skutočností ide aj o osvedčovanie podpisu na listine – legalizácia (§ 56 ods. 1 písm. b) a § 58 Notárskeho poriadku). 
- Pri výkone notárskej činnosti má notár postavenie verejného činiteľa (§ 4 ods. 3 Notárskeho poriadku), vykonávanie notárskej činnosti je výkonom verejnej moci (§ 4 ods. 4 Notárskeho poriadku). 
- Zákon vyhradil, že notársku činnosť môže vykonávať len notár (§ 4 ods. 1 Notárskeho poriadku). 
- Pre výkon notárskej činnosti je zo zákona nevyhnutné, aby notár postupoval nezávisle, nestranne a spravodlivo, čo je aj obsiahnuté v sľube notára, ktorý notár skladá od rúk ministra (§ 13 Notárskeho poriadku). 
- Vzhľadom na to, že notár vykonáva na základe zákonného poverenia činnosť, ktorá prináleží štátu, môže túto činnosť vykonávať jedine za splnenia podmienky, že uzavrel zmluvu o poistení zodpovednosti za škodu, ktorá by mohla vzniknúť v súvislosti s vykonávaním notárskej činnosti (§ 12 ods. 1 písm. b) Notárskeho poriadku). 
- Notárska činnosť je výkonom verejnej moci, za škodu spôsobenú notárom pri výkone verejnej moci sa postupuje podľa zákona č. 514/2003 Z. z. o zodpovednosti štátu za škodu spôsobenú pri výkone verejnej moci a o zmene niektorých zákonov (§ 40 ods. 1 Notárskeho poriadku). 
- Minister menuje a odvoláva notárov (§ 9 ods. 2 písm. a) Notárskeho poriadku). Minister určuje počet notárskych úradov (§ 9 ods. 2 písm. b) Notárskeho poriadku). 
- Minister zbavuje notára povinnosti zachovávať mlčanlivosť ohľadom osvedčovania právne významných skutočností (§ 39 ods. 2 písm. b) Notárskeho poriadku), pod ktorú činnosť spadá i legalizácia. Minister je oprávneným orgánom pre nazeranie do notárskych spisov (§ 81 a 82 Notárskeho poriadku). 
- Minister vybavuje sťažnosti na komoru (§ 89 ods. 3 Notárskeho poriadku). Minister vykonáva disciplinárnu právomoc nad notármi (§ 92 Notárskeho poriadku). 
- Osvedčovacia doložka (§ 58 ods. 2 Notárskeho poriadku) je verejnou listinou (§ 3 ods. 4 Notárskeho poriadku). Len vzhľadom na toto zákonné vymedzenie možno hovoriť v prípade legalizácie vykonávanej notárom, že ide o úradné osvedčenie pravosti podpisu tak, ako to vyžadujú niektoré osobitné predpisy (napríklad Občiansky zákonník, Obchodný zákonník a ďalšie). 
- Osvedčovacia doložka musí obsahovať úradnú pečiatku notára so štátnym znakom (§ 58 ods. 2 písm. f) Notárskeho poriadku). Z toho dôvodu je v § 3 ods. 1 písm. g) zákona Národnej rady Slovenskej republiky č. 63/1993 Z. z. o štátnych symboloch Slovenskej republiky a ich používaní uvedené, že štátny znak Slovenskej republiky používajú spôsobom ustanoveným týmto zákonom, štátom určené osoby podľa osobitných predpisov s odkazom na Notársky poriadok. 
- Komora vykonáva dohľad nad činnosťou notárov (§ 29 ods. 3 Notárskeho poriadku). Komora vykonáva pravidelné kontroly notárskych úradov (§ 89 Notárskeho poriadku). Je presne stanovený harmonogram kontrol, pre prípadné zistené závažné pochybenia sú stanovené sankcie. 
- Po zániku notárskeho úradu prevezme knihy osvedčených podpisov ako i ostatné spisy a evidenčné pomôcky do svojho archívu príslušný okresný súd (§ 87 ods. 1 Notárskeho poriadku). 
Zákonom garantované postavenie notára, ako aj prenos časti štátnej suverenity na notára mu umožňuje vykonávať legalizáciu, avšak všetky tieto prvky absentujú v zákonom stanovenom postavení advokáta, dokonca jeho sľub neobsahuje povinnosť konať nezávisle, nestranne a spravodlivo. Aj keď je notár v slobodnom povolaní, vzhľadom na charakter jeho činnosti si štát ponechal zvýšený dohľad nad jeho činnosťou ako aj nad jeho samosprávnou organizáciou – Notárskou komorou SR. 
Za krok späť čo sa týka právnej istoty pri legalizácii považujeme aj skutočnosť, že advokát by mal viesť evidenciu o všetkých vykonaných vyhláseniach o pravosti podpisu formou knihy o vyhláseniach o pravosti podpisu, ktorá bude vedená v papierovej podobe. Na rozdiel od toho notár vedie register osvedčených podpisov v elektronickej podobe, ktorý neumožňuje jeho zneužitie, najmä antidatovanie a pod. Osvedčovanie pravosti podpisov vykonáva notár na vysokej technologickej úrovni prostredníctvom internetu v rámci Centrálneho informačného systému, súčasťou ktorého je Notársky centrálny register osvedčených podpisov (NCRop). Za tým účelom zákon notárovi ukladá povinnosť mať technické a programové vybavenie na elektronické ukladanie, spracúvanie, vyhľadávanie a prenos dát (§ 12 ods. 3 Notárskeho poriadku). Osvedčovanie pravosti podpisov technicky notár vykonáva v rámci Centrálneho informačného systému Notárskej komory SR – NCRop, pričom poradové číslo za každý osvedčený podpis prideľuje tento register centrálne elektronicky, pravosť osvedčenia podpisu si môže každý dotknutý účastník preveriť na internete bezplatne prostredníctvom stránky www.notar.sk. 
Z vyššie uvedeného vyplýva, že sa jedná o komplex vzájomných vzťahov upravených zákonom a inými všeobecne záväznými predpismi, ktoré umožňujú notárovi vykonávať notársku činnosť ako výkon verejnej moci, v rámci nej aj osvedčovanie právne významných skutočností, teda aj osvedčovanie pravosti podpisov (legalizáciu). Po technickej stránke pri akceptácii nahradenia pravosti podpisu advokátom by išlo o návrat z 21. do 20. storočia. Z uvedeného ďalej vyplýva, že je v podstate nemožné legislatívne čistým spôsobom túto činnosť zveriť advokácii bez toho, aby nedošlo k závažnému narušeniu jej postavenia a hlavne jej slobodného výkonu. 

3. V bode 6 a 36 navrhujeme slovo „publicistickej“ nahradiť slovom „publikačnej“. 
Dôvod: 
Predkladateľ mal zrejme na mysli umožniť advokátovi, aby popri výkone advokácie mohol napr. prispievať odbornými článkami do časopisov, teda vykonávať publikačnú činnosť, nie novinársku činnosť. 

JUDr. Karol Kovács 
prezident Notárskej komory SR 
 	Z 	ČA 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Materiál upravený v zmysle výsledku rozporového konania. Rozpor neodstránený k bodom 2 a 3. 	
KS KE 	Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.586/2003 Z.z. o advokácii  
KRAJSKÝ SÚD V KOŠICIACH 
? Štúrova č. 29, 041 51 Košice; ? 055/72 69 211, Fax: 055/72 69 220 
e-mail:_sekretariat_ks_ke@justice.sk 
1SprV/505/2012 V Košiciach dňa 6.8.2012 

Ministerstvo spravodlivosti 
Slovenskej republiky 
B r a t i s l a v a 

K č. 21562/2012/100 

Vec 
Návrh zákona , ktorým sa mení a dopĺňa zákon č.586/2003 Z.z. o advokácii .... 
- p r i p o m i e n k y 

Čl.I. bod 12 : 

Úprava súdneho prieskumu rozhodnutí komory uvedených v § 11 ods.l je v navrhovanom znení nerealizovateľná. Podľa prvej vety tohto ustanovenia proti týmto rozhodnutiam komory nie je prípustný opravný prostriedok a rozhodnutia nadobúdajú právoplatnosť a vykonateľnosť ich doručením advokátovi. Na preskúmanie týchto rozhodnutí sa preto nepochybne vzťahuje režim konania podľa druhej hlavy piatej časti O.s.p. –súdny prieskum právoplatných rozhodnutí správnych orgánov. 

Podľa vety za bodkočiarkou sa súdny prieskum týchto rozhodnutí má realizovať podľa § 250l až 250s O.s.p. , teda podľa tretej hlavy piatej časti O.s.p. V konaní podľa tretej hlavy piatej časti O.s.p. sa preskúmavajú neprávoplatné správne rozhodnutia. To isté správne rozhodnutie nemôže byť predmetom súdneho prieskumu súčasne v dvoch režimoch konania, pretože jeden režim súdneho prieskumu vylučuje druhý. 

Vetu za bodkočiarkou je preto potrebné vypustiť. Vzhľadom na princíp generálnej klauzuly platný v správnom súdnictve sú predmetné právoplatné rozhodnutia preskúmateľné súdom aj bez toho, aby možnosť súdneho prieskumu bola výslovne zakotvená v texte zákona. 

S pozdravom 

JUDr. Imrich V o l k a i 
Predseda krajského súdu 
 	Z 	A 	 	
Verejnosť 	Bod 5 (§ 3 ods. 1 písm. c)) a bod 37 (§ 62 ods. 3) 
Pripomienka k bodu 5: 

Príslušný bod Návrhu zákona, ktorý pripravilo Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky predlžuje prax advokátskeho koncipienta na päť rokov z terajších troch rokov. 
Argumentácia Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky spočíva v tom, že prax preukazuje neznalosť právnych predpisov advokátmi, ktorí spôsobujú škody svojím klientom práve nedostatočnou znalosťou právnych predpisov. 
Predĺženie praxe advokátskych koncipientov z už terajších troch rokov na päť, ktoré považujem za postačujúce nemá absolútnu relevanciu. Advokátom sa v zmysle platnej právnej úpravy môže stať okrem iných kritérií iba ten, kto (i) podľa § 3 ods. 1 písm. b) zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov (ďalej len „Zákon o advokácii“) získal vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo na právnickej fakulte vysokej školy v Slovenskej republike alebo má uznaný doklad o vysokoškolskom právnickom vzdelaní druhého stupňa vydaný zahraničnou vysokou školou, a (ii) podľa § 3 ods. 1 písm. d) Zákona o advokácii zložil advokátsku skúšku. 
(i) Toto kritérium jasne preukazuje, že advokát absolvoval vzdelanie na právnickej fakulte. Pričom v zmysle § 63 ods. 1 zákona č. 131/2002 Z. z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov každý študijný program musí na jeho úspešné absolvovanie obsahovať vykonanie štátnej skúšky alebo štátnych skúšok. Študijné programy právnických fakúlt na území Slovenskej republiky (konkrétne verejných vysokých škôl, t.j. Trnavská univerzita v Trnave, Univerzita Komenského v Bratislave, Univerzita Mateja Bela v Banskej Bystrici a Univerzita Pavla Jozefa Šafárika v Košiciach) majú ako kritérium na absolvovanie bakalárskeho študijného programu v oblasti právo vykonanie obhajoby bakalárskej práce a absolvovanie štátnej skúšky z predmetu: správne právo. Na absolvovanie magisterského študijného programu majú vyššie uvedené fakulty podmienku obhajoby diplomovej práce a absolvovania štátnej skúšky z občianskeho práva, trestného práva a jedného voliteľného predmetu. Absolvent právnickej fakulty (teda aj advokát) tak zložením všetkých štátnych skúšok dostatočne preukazuje zvládnutie teoretických znalostí z práva. Argumentácia Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky teda nepriamo poukazuje na nekvalitu vysokoškolského vzdelania na právnických fakultách s čím sa nedá absolútne súhlasiť. Hoci právnické fakulty na území Slovenskej republiky nie sú v popredných priečkach zahraničných rebríčkov najkvalitnejších vysokých škôl, na právnických fakultách vyučujú kvalitný pedagógovia a odborníci vo svojom povolaní. 
(ii) Toto kritérium opätovne ako vyššie uvedené kritérium tiež preukazuje dostatočné znalosti advokáta z teórie i praxe v oblasti práva a teda jeho znalosť právnych predpisov. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky teda nepriamo poukazuje, že vykonanie advokátskej skúšky v súčasnom stave nie je dostatočným s čím sa nedá súhlasiť. Ak by aj nebolo dostatočným, cesta ako skvalitniť advokátov je v nastavení prísnejších advokátskych skúšok. 
Ak by advokát nemal dostatočné znalosti právnych predpisov nemohol by úspešne absolvovať 
štáte skúšky a advokátsku skúšku a preto nevidím opodstatnenosť tejto navrhovanej zmeny. 
Zároveň si treba uvedomiť, že navrhovaná zmena bude aj nepriamo diskriminovať ženy, ktoré chcú byť advokátkami. Žena, ktorá skončí štúdium približne vo svojom 24 – 25 roku života po päťročnej koncipientskej praxi bude mať 29 – 30 rokov a v tomto čase mať dieťa je z biologického hľadiska veľmi problematické. 
Treba zobrať do úvahy aj priemernú mzdu advokátskych koncipientov na území Slovenskej republiky, ktorá sa pohybuje okolo 400 – 500 Eur (čistá mzda) mesačne a je alarmujúco nízka vzhľadom k prihliadnutiu na dosiahnuté vzdelanie a dĺžku praxe advokátskeho koncipienta. 

Pripomienka k bodu 37: 

Príslušný bod Návrhu zákona, ktorý pripravilo Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky zavádza nové kritérium a to obmedzenie advokáta pri zamestnávaní advokátskych koncipientov, pričom jeden advokát môže zamestnávať maximálne troch koncipientov voči ktorým je na účely prípravy školiteľom na povolanie advokáta. 
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky podobne ako v predchádzajúcom prípade argumentuje nedostatočnou znalosťou právnych predpisov advokátmi. Zavedenie tohto kritéria má viesť k lepšiemu vyškoleniu advokátskych koncipientov, ktorým sa bude zamestnávateľ – advokát môcť viac venovať. 
Obmedzenie počtu koncipientov považujem za obmedzovanie trhu právnych služieb, nakoľko je trestom pre úspešných advokátov, ktorí zamestnávajú väčší počet koncipientov. Navrhujem ponechať súčasný stav, pretože advokát sám dobre vie odhadnúť akému počtu koncipientov sa dokáže venovať. Obmedzenie bude mať za následok opačný efekt ako uvádza Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky, pretože úspešnejší advokáti budú mať viac práce, ktorú nebudú môcť preniesť na viacerých advokátskych koncipientov a advokát sa sám nebude môcť vôbec venovať (alebo len minimálne) svojím koncipientom. Zavedenie tohto kritéria bude pôsobiť na zvýšenie nezamestnanosti absolventov právnických fakúlt, nakoľko advokáti nebudú môcť zamestnávať viac ako troch advokátskych koncipientov. Zavedenie tohto kritéria bude mať vplyv tiež na zvyšovanie počtu právnych asistentov – študentov právnických fakúlt, ktorí vykonávajú už dnes svoju pracovnú činnosť na základe dohôd o brigádnickej práci študentov a tak nepriamo vytláčajú potenciálnych zamestnancov advokáta pracujúcich v pracovnom pomere, nakoľko náklady zamestnávateľa na zamestnávanie študentov na základe dohody o brigádnickej práci študentov sú v platnej právnej úprave i navrhovanej právnej úprave neporovnateľne nižšie ako náklady na zamestnávanie zamestnancov v pracovnom pomere. 

Zhrnutie: 

Nakoľko advokát 2-krát preukazuje znalosti právnych predpisov t.j. v 1. rade absolvovaním štátnych skúšok a v 2. rade absolvovaním advokátskej skúšky, sprísnenie vyššie uvedených kritérií považujem za neúčelné a nesprávne. Zvyšovanie kvality advokátov, ale i iných profesií v oblasti práva je potrebné dosahovať inými spôsobmi, ktoré predovšetkým budú mať menší dosah na nezamestnanosť a sociálne pomery, napr. regulovaním počtu študentov vysokých škôl (právnických fakúlt) zo strany štátu. Z uvedeného navrhujem vypustenie bodu 5 a 37 návrhu zákona. 	O 	N 	Úpravu považujeme za odôvodnenú. Predĺženie praxe rovnako aj obmedzenie školiť viac ako troch koncipientov sú prostriedkami skvalitnenia poskytovania právnych služieb. 	
Verejnosť 	Pripomienka k bodu 46 - § 87a ods. 3 druhá veta 
Podľa takto formulovaného ustanovenia, ak bude advokátsky koncipient po 1.1.2013 vyčiarknutý zo zoznamu advokátskych koncipientov v prípade nového zápisu, bude musieť pre splnenie podmienok na pripustenie k advokátskym skúškam vykonať 5 ročnú prax. Uvedené ustanovenie však vôbec nezohľadňuje situáciu, ak napriek vyčiarknutiu a novému zápisu prax koncipienta nebude vôbec prerušená, t.j. že koncipientovi skončí pracovný pomer u jedného advokáta a následne bez prerušenia praxe mu vznikne nový pracovný pomer s iným advokátom. Uvedené znenie návrhu teda diskriminuje advokátskych koncipientov, ktorí len zmenia zamestnávateľa (t.j. budú vyčiarknutí a následne hneď zapísaní) bez súčasného prerušenia praxe. Problematické je ustanovenie § 63 zákona podľa ktorého, ak sa pracovný pomer advokátskeho koncipienta skončí, komora ho vždy vyčiarkne, bez ohľadu na to, že plynule pokračuje nový pracovný pomer. Z uvedeného dôvodu treba pristúpiť k úprave ust. § 63 zákona alebo k úprave znenia § 87a ods. 3 druhá veta tak, aby koncipienti zapísaní do 31.12.2012, ktorých prax nebude prerušená napriek zmene zamestnávateľa, nemuseli absolvovať 5 ročnú prax. V opačnom prípade by dochádzalo k obmedzeniu ústavného práva na prácu, keďže by bol takýto koncipient nepriamo nútený zotrvať v pôvodnom pracovnom pomere (t.j. nemohol by zmeniť zamestnávateľa) v záujme zachovať si trojročnú prax. 	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. 	
Verejnosť 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú nie 
Máme zato, že odôvodnenie dotýkajúce sa Čl. I ods. 5 Návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony zo dňa 17.7.2012 (predĺženie koncipientskej praxe z troch na päť rokov) je nedostačné, ponúkajúce jednostranný pohľad na vec a vágne. Jeho relevantnosť nie je podložená konkrétnymi údajmi a štatistikami, ktoré si predkladateľ novely mohol od Slovenskej advokátskej komory vyžiadať za účelom hodnoverného podloženia navrhovaných zmien (viď pozn. predkladateľov pripomienky č.1). 

Z toho, v akom duchu sa nesie dôvodová správa a mediálne vyjadrenia zainteresovaných (predstavitelia Slovenskej advokátskej komory a Ministerstva spravodlivosti SR) vyplýva, že oficiálne proklamovaným cieľom tejto zmeny má byť skvalitnenie advokácie, čo sa má primárne dosiahnuť predĺžením doby trvania koncipientskej praxe. 

Máme zato, že predĺženie koncipientskej praxe neprinesie želaný výsledok, k čomu sa aj bližšie vyjadríme. Oveľa väčšie obavy naprieč celou právnou spoločnosťou vzbudzuje fakt, že táto zmena povedie k neúmernému sťaženiu prístupu k tomuto povolaniu. Tieto dojmy sú podporované najmä skutočnosťou, že navrhované opatrenie z objektívneho hľadiska nepovedie k oficiálne zverejnenému záveru. 

Domnievame sa, že všetky oficiálne tvrdenia, ktorými sa nutnosť predĺženia koncipientskej praxe odôvodňuje, by bolo možné podložiť údajmi, ktoré má Slovenská advokátska komora celkom určite k dispozícii, no nestalo sa tak, čo v nás vzbudzuje dôvodnú obavu, že skutočne sledovaný cieľ novely je odlišný od proklamovaného, resp. navrhované opatrenie je prijímané bez potrebnej diskusie, ktorá by potencionálne priniesla iné riešenia nastoleného problému. 

Tu by sme radi poukázali na vnútornú rozpornosť vyjadrení predstaviteľov Slovenskej advokátskej komory k predmetnej problematike, keď sa na jednej strane hovorí o nedostatočnej pripravenosti a kvalite koncipientov (ako aj absolventov právnických fakúlt), no vzápätí zaznie konštatovanie potvrdzujúce náročnosť advokátskych skúšok, ktoré absolvovali (viď pozn. predkladateľov pripomienky č.2). 

Osobitná časť dôvodovej správy poukazuje na to, že návrh na predlženie prípravy na povolanie advokáta formou predchádzajúcej praxe advokátskeho koncipienta súvisí s mierou zodpovednosti advokáta pri výkone povolania. Avšak miera zodpovednosti advokáta pri výkone povolania nie je dotknutá dĺžkou koncipientskej praxe, ale až sekundárne, disciplinárnymi opatreniami počas výkonu povolania advokáta. Neúmerný nárast počtu disciplinárnych opatrení by bol považovaný za relevantný argument v tejto veci, avšak nemožno súhlasiť s tvrdením, že predĺžením prípravy na povolanie advokáta formou predchádzajúcej praxe advokátskeho koncipienta zasiahneme do inštitútu zodpovednosti pri výkone tohto povolania vzhľadom na skutočnosť, že koncipientská prax nie je nijakým spôsobom regulovaná. 

Článok I Skúšobného poriadku Slovenskej advokátskej komory hovorí, že "účelom advokátskej skúšky je overiť, či má uchádzač potrebné odborné znalosti a spôsobilosť vykonávať povolanie advokáta." Teda odbornosť a pripravenosť budúceho advokáta je priamo úmerná obtiažnosti advokátskych skúšok, nie časovému horizontu prípravy. Nemožno generalizovať intenzitu a spôsob spolupráce advokátov s advokátskymi koncipientmi, a z toho usudzovať, že situácia je kritická celoplošne. 

Predĺženie trvania koncipientskej praxe nebude mať podľa nášho názoru želaný efekt. Táto prax nielenže nie je nijakým spôsobom regulovaná, ale je aj na dobrej (zlej) vôli advokáta-zamestnávateľa, ako a na riešení akých káuz sa bude koncipient podieľať. Rovnako toto tvrdenie potvrdzuje konštatovanie, že vzťah koncipienta a advokáta je vzťahom pracovnoprávnym, kde pri stanovovaní obsahu tohto vzťahu (samotnej náplne koncipientskej praxe) bude koncipient vždy v slabšej vyjednávacej pozícii (viď pozn. predkladateľov pripomienky č.3). 

Vychádzajúc z premisy, že koncipienti po absolvovaní koncipientskej praxe majú veľmi diferencované pozadie, dané ako univerzitou, ktorej sú absolventmi, tak aj ich zamestnaním, jediným styčným bodom medzi desiatkami ba stovkami koncipientov po absolvovaní právnického štúdia na rôznych slovenských univerzitách a následne po absolvovaní koncipientskej praxe v rôznych advokátskych kanceláriách je advokátska skúška. Pokiaľ takto diferencovaní koncipienti uspejú na advokátskych skúškach, a následne ako advokáti konajú na škodu klienta, je naozaj chyba len v dĺžke koncipientskej praxe? Je možné očakávať skutočné skvalitnenie advokácie predĺžením koncipientskej praxe bez toho aby sa kládol dôraz na jej obsah? 

Stále sa však pohybujeme len v rovine dohadov a nato, aby bolo možné o tejto téme hodnoverne diskutovať bude potrebné aby Slovenská advokátska komora: 
? predložila údaje za posledných 5 rokov týkajúce sa percentuálnej úspešnosti koncipientov na advokátskych skúškach, 
? predložila údaje o disciplinárnych stíhaniach advokátov, ktorí vykonali advokátske skúšky pred menej ako 5 rokmi a advokátmi, ktorí advokátske skúšky vykonali pred viac ako 5 rokmi. 

Dovolíme si vysloviť pochybnosť o tom, že vyššie spomenuté údaje by podporili tvrdenia navrhovateľa predmetnej novely o klesajúcej úrovni advokácie. 

Vzhľadom na vyššie načrtnuté problémy a otázky žiadame zmeny navrhované v Čl. I ods. 5 z pripravovanej novely vypustiť, čo by ponúklo možnosť otvoriť o tejto problematike širokú odbornú diskusiu, ktorej záverom budú relevantné opatrenia, skutočne sledujúce želateľný cieľ- skvalitnenie advokácie. 

Pozn. predkladateľov pripomienky č.1: 
Vysielanie televízie TA3, relácia Hosť v štúdiu, dňa 18.7.2012, M. Števček, generálny riaditeľ sekcie civilného práva na Min. spravodlivosti SR 

Link: http://www.ta3.com/clanok/1002714/host-v-studiu-marek-stevcek-k-noveli-zakona-o-advokacii.html 

čas: 3:45 "...čo sa prejavuje samozrejme v zvýšení počtu disciplinárnych previnení advokátov, a predovšetkým prax týchto disciplinárnych senátov Slovenskej advokátskej komory vyvolala túto potrebu diskutovať o tomto probléme.." 

Pozn. predkladateľov pripomienky č.2: 
Vysielanie televízie TA3, relácia Hosť v štúdiu, dňa 19.7.2012, Ľ. Hrežďovič, predseda Slovenskej advokátskej komory 

Link: http://www.ta3.com/clanok/1002759/host-v-studiu-l-hrezdovic-o-novele-zakona-o-advokacii.html 

čas: 2:26, "...to znamená, že v rámci koncipientskej praxe ide o praktickú prípravu na budúce povolanie advokáta, ktorá vyvrcholí vždy zložením advokátskej skúšky. My aj pri advokátskych skúškach, ktoré vykonávame na pôde Slovenskej advokátskej komory v posledných rokov skutočne zaznamenávame dramatický pokles úrovne vedomostí advokátskych koncipientov..." 

čas: 3:15 "Ako som spomenul, tá advokátska skúška je pomerne náročná, my ju dokonca v niektorých prípadoch pokladáme za jednu z najnáročnejších pri príprave na tzv. justičné povolania..." 

Pozn. predkladateľov pripomienky č.3: 
Vysielanie televízie TA3, relácia Hosť v štúdiu, dňa 19.7.2012, Ľ. Hrežďovič, predseda Slovenskej advokátskej komory 

Link: http://www.ta3.com/clanok/1002759/host-v-studiu-l-hrezdovic-o-novele-zakona-o-advokacii.html 

čas: 6:02 "Musím povedať, že vzťah medzi advokátom a advokátskym koncipientom je pracovnoprávnym vzťahom, to znamená riadi sa úpravou Zákonníka práce. Na základe takéhoto poznatku je potrebné potom povedať, že za samotný obsah tohoto pracovnoprávneho vzťahu zodpovedajú obidve strany..." 

 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor neodstránený. 	
Verejnosť 	novela zákona o advokácii 

K jednotlivým bodom : 

5. V § 3 ods. 1 písm. c) sa slovo „trojročnú“ nahrádza slovom „päťročnú“. 

§ 3 ods. 1 písm. c) zákona o advokácii znie : Komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej doručenia toho, kto získal najmenej trojročnú prax ako advokátsky koncipient. 

Dôvodová správa k bodu 5 : 

Návrh na predlženie prípravy na povolanie advokáta formou predchádzajúcej praxe advokátskeho koncipienta súvisí s mierou zodpovednosti advokáta pri výkone povolania. Advokát po zápise do zoznamu advokátov môže bez akéhokoľvek obmedzenia poskytovať právne služby, Kvalita výkonu povolania môže mať výrazné následky na klientov, či už majetkové alebo v oblasti trestného práva súvisiace s osobnou slobodou a resp. bezúhonnosťou osoby, ktorú advokát zastupuje, resp. obhajuje. Tak ako nie je v prípade povolania lekára alebo pri iných náročných povolaniach žiaduce, aby priamu zodpovednosť prevzala osoba bez náležitej praktickej prípravy, tak v prípade povolania advokáta je takisto práve z vyššie uvedených dôvodov účelné, aby náležitá príprava na výkon advokátskeho povolania trvala dostatočne dlhý čas. V prípade sudcu je v slovenskou právnom poriadku limitovaný prístup k výkonu funkcie odbornou skúškou (justičná, advokátska, notárska...) a vekom 30 rokov. Vek 30 rokov pri predpokladanom ukončení kvalifikovaného vzdelania vo veku 23 rokov predpokladá 7 ročnú odbornú prax, v kombinácii s požiadavkou odbornej skúšky to zároveň znamená, že to nemôže byť hocijaká právna prax. V prípade notára kombinácia trojročnej praxe advokátskeho koncipienta a následne praxe notárskeho kandidáta tiež predpokladá päťročnú kvalifikovanú prax. Prístup k advokátskemu povolaniu na rozdiel od povolania sudcu alebo notára nie je obmedzený ani kvantifikačným kritériom (obmedzený počet miest) ani výberovým konaním. Jediným kritériom je trh práce, resp. potreby na strane dopytu po právnych službách. Navrhovaná požiadavka predĺženia dĺžky odbornej praxe ani do budúcnosti neobmedzuje trh právnych služieb, nezavádza obmedzenie počtu advokátov, jej cieľom je zabezpečiť pre klientov skúsenejších a kvalifikovanejších právnych zástupcov a vytvoriť v oblasti prípravy na výkon advokátskeho povolania. Požiadavka dlhšej prípravy na výkon advokátskeho povolania pod vedením advokáta nie je výnimočná ani v iných členských štátoch EÚ. 

Krátky exkurz do histórie trvania koncipientskej praxe : 

Zákon č. 114/1951 Zb. o advokácii v § 13 ods. 1 písm. c) upravil, že “ … advokátom môže byť len ten, kto je občiansky bezúhonný, je oddaný ľudovodemokratickému zriadeniu a konal právnu prax po dobu aspoň dvoch rokov ... “. 

Následne zákon č. 57/1963 Zb. o advokácii v § 17 ods. 1 stanovil, že “ … advokátom môže byť občan Československej socialistickej republiky, ktorý je oddaný socialistickému zriadeniu, je občiansky bezúhonný, má právnické vzdelanie, vykonával po dobu dvoch rokov úspešne právnu prax zakončenú záverečným hodnotením a je členom združenia …“. 

Následne zákon č. 133/1975 Zb. o advokácii podľa § 29 vymedzil, že “ … za člena združenia možno prijať len občana Československej socialistickej republiky, ktorý je plne spôsobilý na právne úkony, oddaný socialistickému zriadeniu, občiansky bezúhonný, má úplné vysokoškolské právnické vzdelanie, vykonával počas troch rokov právnu prax, z toho aspoň dva roky v advokácii, a úspešne zložil advokátsku skúšku ... “. 

Zákon o advokácii č. 132/1990 Zb. o advokácii s účinnosťou od 01.07.1990 v § 3 ods. 1 písm. c) upravil, že “ … komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej obdržania toho, kto vykonal päťročnú právnickú prax, z toho najmenej tri roky ako advokátsky koncipient ...“. 

Zatiaľ poslednú zmenu priniesla novela zákona o advokácii č. 302/1999 Z. z., podľa ktorej “ … komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej obdržania toho, kto vykonal najmenej trojročnú prax ako advokátsky koncipient ... “. 

Sme toho názoru, že dôvodom návrhu predĺžiť dobu prípravy advokáta z troch na päť rokov nie je vedené snahou skvalitniť výkon advokácie, pretože to by členom komory mohol byť naozaj len málokto. 

Absolvent právnickej fakulty má dnes kvalitnejšie teoretické vzdelanie v oblasti súkromného a verejného práva, ako ktorýkoľvek advokát, ktorý získal diplom do roku 1990 s tým rozdielom, že marxizmus – leninizmus nahradil prácou s počítačom, znalosťou cudzích jazykov a včeobecnou rozhľadenosťou. 

Jediným simulovaným dôvodom je snaha časti advokátskej komory obmedziť prístup absolventov právnických fakult ku koncipientskej praxi a následnému výkonu advokácie. Dnes advokát – školiteľ v prevažnej väčšine prípadov ponúka advokátskemu koncipientovi množstvo vysoko odbornej práce za minimálnu, alebo o niečo vyššiu mzdu bez toho, aby sa advokátskemu koncipientovi relevantným spôsobom venoval, vychovával ho a viedol, pretože si vychováva konkurenciu. 

Po troch rokoch podpriemerne ohodnotenej práce bez tútorstva, alebo po novom po piatich rokoch podpriemerne ohodnotenej práce bez tútorstva bude mať možnosť prihlásiť sa advokátsku skúšku, túto zložiť a … nebude mať prostriedky na založenie vlastnej advokátskej kancelárie a výkon advokácie. 

V predloženom návrhu ministerstva spravodlivosti nie je jediný prvok, z ktorého by bolo možné vyvodiť skvalitnenie prípravy advokátskeho koncipienta. Advokátsky koncipient od prvého dňa praxe vykonáva rovnakú alebo kvalitnejšiu prácu ako advokát – školiteľ bez adekvátneho ohodnotenia. 

Súčasnej generácii advokátov v skutočnosti nejde o skvalitnenie výkonu advokácie, pretože zavedenie mechanizmov, ktoré by sledovali a zverejňovali kvalitu jednotlivých advokátov, by u nich odhalilo rovnaké, resp. ešte závažnejšie nedostatky než u začínajúcich advokátov. Súčasná generácia advokátov nahrádza kvalitu práce rutinou, plagiátorstvom, využíva dostupnú lacnú kvalifikovanú pracovnú silu advokátskych koncipientov a robí všetko preto, aby odradila konkurenciu, alebo ju aspoň oslabila. 
Pokiaľ by v Slovenskej republike fungoval trh právnych služieb, ktorý by kvalitu právnych služieb generoval prirodzeným výberom a nie autoritárskou reguláciou stavovskej komory, tak by navrhovanú novelu ako celok bolo možné považovaž za prínos. Pokiaľ však aj v advokácii nebude platiť, že kvalita sa dosahuje prirodzeným výberom a nie nadmernou a ničím neopodstatnenou reguláciou, tak navrhovaná novela vrátane predĺženia koncipientskej praxe nemá opodstatnenie. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

8. V § 6 ods. 2 sa vypúšťa druhá a tretia veta. 

§ 6 ods. 2 zákona o advokácii znie : Komora započíta do praxe advokátskeho koncipienta prax sudcu, justičného čakateľa, prokurátora, právneho čakateľa prokuratúry a notársku prax. Komora môže započítať do praxe advokátskeho koncipienta aj inú právnu prax. Podmienky započítania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta určí predpis komory. 

Dôvodová správa k bodu 8 : 

Započítavanie inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta pri súčasnej saturácii a dostupnosti nie je odôvodnené. Inštitút mal opodstatnenie v čase, kedy bolo potrebné naplniť počet advokátov. V súčasnosti je dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná, komora ročne zapisuje okolo 500 nových advokátskych koncipientov, započítavanie inej právnej praxe nie je bežné ani v iných profesiách, zbytočne deformuje inštitút advokátskeho koncipienta, negatívne vplýva na jeho výchovu a ďalšie vzdelávanie. 

Nemožno súhlasiť s navrhovanou zmenou, ktorá vylučuje započítanie inej, rovnocennej, kvalifikovanej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta. Osoba, ktorá žiada o započítanie inej právnej praxe má zodpovedajúce právnické vzdelanie a právnu prax s tým rozdielom, že túto nevykonávala ako advokátsky koncipient. Nie každý absolvent právnickej fakulty má možnosť sa hneď zamestnať ako advokátsky koncipient, ale získa právnu prax v inej oblasti práva. Navrhovaná novela zákona o advokácii však považuje takúto prax za menej hodnotnú ako prax advokátskeho koncipienta, pritom práve rozhľad advokátskeho koncipienta v inej oblasti práva je nesporým prínosom nielen pre samotného koncipienta, ale aj pre advokáta – školiteľa a samotných klientov s tým, že vedie aj k samotnej špecializácii budúceho advokáta (napr. daňové, colné, pracovné právo, verejné obstarávania, výkon dobrovoľných dražieb a pod.) 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

9. V § 6 ods. 3 sa za slová „§ 3 ods. 1 písm. a), b), e) až g)“ vkladajú slová „absolvoval vzdelávanie v rozsahu a za podmienok určeným vnútorným predpisom komory“. 

§ 6 ods. 3 zákona o advokácii znie : Komora umožní do šiestich mesiacov od doručenia písomnej žiadosti vykonať advokátsku skúšku každému, kto spĺňa podmienky podľa § 3 ods. 1 písm. a), b), e) až g), zaplatil poplatok za advokátsku skúšku a preukáže, že najneskôr ku dňu konania advokátskej skúšky určeného komorou získal prax podľa § 3 ods. 1 písm. c). 

Dôvodová správa k bodu 9 : 
Požiadavka ďalšieho vzdelávania je dôležitou súčasťou prípravy na každé špecializované povolanie. V prípade advokátskeho koncipienta sa táto požiadavka javí nevyhnutnou a v súčasnom zákone chýba ustanovenie zabezpečujúce jej reálnu vymožiteľnosť. Úprava smeruje k ďalšiemu zvýšeniu kvalifikácie advokátskych koncipientov. 

V prvom rade je potrebné zdôrazniť, že Slovenská advokátska komora ako stavovská organizácia nie je vzdelávacia inštitúcia a nemá oprávnenie poskytovať vzdelanie, a to ani pre svojich členov. 

V druhom rade podmienka “absolvovania vzdelania … ” vychádza zo Slovenskou advokátskou komorou presadzovanej praxe, ktorá má doposiaľ pochybnú oporu v Uznesení konferencie advokátov o výchove advokátskych koncipientov a ďalšom vzdelávaní advokátov zo dňa 19.06.2010, podľa ktorého o. i. “ … komora organizuje pre advokátskych koncipientov v jarných a jesenných termínoch semináre (§ 3 ods. 1 uznesenia) … účasť advokátskeho koncipienta na seminároch je povinná (§ 3 ods. 2 uznesenia) … školiteľ je povinný poskytnúť advokátskemu koncipientovi za podmienok ustanovených osobitným predpisom náhradu cestovných výdavkov, výdavkov za ubytovanie, stravné a náhradu vedľajších výdavkov, ktoré mu vzniknú s účasťou na seminároch organizovaných komorou … (§ 5 ods. 2 uznesenia). 

Podľa § 6 ods. 1 vyššie cit. uznesenia, “… komora organizuje podľa potrieb a požiadaviek advokátov, ich zamestnancov a pre širšiu právnickú verejnosť semináre a prednášky o aktuálnych problémoch právnej praxe alebo o otázkach významných pre advokáta … účasť na podujatiach uvedených v odseku 1 je dobrovoľná …” (§ 6 ods. 1 a 2 uznesenia). 

Takže na jednej strane vnútorný predpis komory upravuje povinnú účasť advokátskych koncipientov na seminároch, na strane druhej účasť advokátov je dobrovoľná. Účasť na seminároch advokátskych koncipientov je značne nákladná – priemerný seminar trvá od štvrtka do soboty a obvykle zahŕňa ubytovanie od stredy do soboty, stravu, cestovné a účastnícky poplatok, čo predstavuje sumu cca ,-Eur za jeden seminár. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

10. V § 7 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 

„(3) Komora môže vyčiarknuť zo zoznamu advokátov aj toho, komu bolo právoplatne uložené disciplinárne opatrenie peňažná pokuta a v lehote do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bolo disciplinárne opatrenie uložené si svoju povinnosť nesplnil. Komora môže vyčiarknuť zo zoznamu advokátov aj toho, komu bola právoplatne uložená povinnosť zaplatiť paušálne trovy konania a v lehote do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bolo disciplinárne opatrenie uložené si svoju povinnosť nesplnil.“. 

Dôvodová správa k bodu 10 : 

Navrhovaná úprava vypĺňa vákuum v motivácii advokátov riadne akceptovať celé disciplinárne rozhodnutie, predovšetkým v oblasti náhrady trov disciplinárneho konania, ktoré sú nákladné a v mnohých prípadoch dochádza k neúplnej realizácii uložených výrokov disciplinárnych rozhodnutí v oblasti náhrady trov disciplinárneho konania. 

Navrhované znenie § 7 ods. 3 zákona o advokácii je len dôsledkom toho, že orgány komory nie sú plne akceptované advokátmi a z pohodlnosti pod hrozbou skutočne neprimeranej sankcie vyčiarknutia nútia advokátov akceptovať disciplinárne rozhodnutie, vrátane trov disciplinárneho konania v duchu zásady “kde niet prevencie nastupuje represia”. 

Je dôležité si uvedomiť, že vyčiarknutie advokáta zo zonamu advokátov postihuje nielen advokáta, ale aj jeho rodinu, koncipientov, zamestnancov kancelárie a klientelu, je radikálnym zásahom majúcim bezprostredný účinok na majetkové a zárobkové pomery advokáta, z ktorých si zabezpečuje životné potreby. 

Pri ukladaní disciplinárnych opatrení sa postupuje podľa predpisov trestného práva, pričom napr. podľa § 34 ods. 3 zák. č. 300/2005 Z. z. trestný zákon, trest má postihovať iba páchateľa, taka by bol zabezpečený čo najmenší vplyv na jeho rodinu a jemu blízke osoby. 

Máme tiež vedomosť o tom, že v mnohých disciplinárnych prípadoch bolo uložené disciplinárne opatrenie peňažná pokuta likvidačného charakteru a v spojení s paušálnymi trovami konania vo výške minimálnej masačnej mzdy viedla k ukončeniu výkonu advokácie. 

Disciplinárne konanie ako také v spojení s ďalšími opatreniami sa v súčasnosti používa orgánmi komory na likvidáciu nepohodlných advokátov a reguláciu stavu advokátov. Navrhovaná zmena povedie len k jeho zintenzívneniu. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

11. V § 8 ods. 1 písmeno a) znie: 

„a) komu po zapísaní do zoznamu advokátov nezanikol alebo vznikol pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah s výnimkou pedagogickej, publicistickej, literárnej, vedeckej, umeleckej činnosti alebo činnosti, ktorá nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania; o rozpore pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania rozhoduje komora,“. 

Dôvodová správa k bodu 11 : 

Návrh súvisí s bodom 6 keďže aplikačná prax preukázala, že pri dôvodoch pozastavenia výkonu advokácie dochádza k nejednoznačnému výkladu v pojme rozporu pracovného pomeru a obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania. Za účelom eliminácie tohto problému sa zavádza nové rozhodovacie právo pre komoru. 

Podľa § 14 zákonníka práce, spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov prejednávajú a rozhodujú súdy. 

V zmysle § 7 ods. 1 O. s. p., v občianskom súdnom konaní súdy prejednávajú a rozhodujú spory a iné právne veci, ktoré vyplývajú z občianskoprávnych, pracovných, rodinných, obchodných a hospodárskych vzťahov, pokiaľ ich podľa zákona neprejednávajú a nerozhodujú o nich iné orgány. 

Zavedenie nového “rozhodovacieho práva” pre komoru povedie k tomu, že len komora si uzurpuje právo rozhodovať vo veciach, ktoré doposiaľ patrili do právomoci súdov; len komora, resp. jej predsedníctvo bude mať patent na neomylnosť a s konečnou platnosťou bez stanovenia pravidiel bude môcť rozhodovať o tom, ktorý právny vzťaj je alebo nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania. 

Navrhujeme vypustiť text uvedený za bodkočiarkou. 

12. § 11 znie: 

„§ 11 

(1) Proti rozhodnutiu komory o nezapísaní fyzickej osoby do zoznamu advokátov, o vyčiarknutí advokáta zo zoznamu advokátov podľa § 7 ods. 1 písm. b), d), f), g) h), a i), podľa ods. 2 a o pozastavení výkonu advokácie podľa § 8 nie je prípustný opravný prostriedok a toto rozhodnutie nadobúda právoplatnosť a vykonateľnosť jeho doručením advokátovi; rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 250l až § 250s Občianskeho súdneho poriadku. 

(2) Ak súd zruší rozhodnutie komory o vyčiarknutí advokáta zo zoznamu advokátov, zapíše ho komora do zoznamu advokátov ku dňu právoplatnosti rozhodnutia súdu. Ak súd zruší rozhodnutie komory o pozastavení výkonu advokácie, advokát je oprávnený vykonávať advokáciu odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu. 

(3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 platia rovnako aj pre usadených euroadvokátov, medzinárodných advokátov, zahraničných advokátov, spoločnosti s ručením obmedzeným, verejné obchodné spoločnosti, združenia, komanditné spoločnosti, organizačné zložky zahraničných združení a na advokátskych koncipientov. 

(4) Rozhodnutie podľa odsekov 1 a 2 vydáva predsedníctvo komory a musí obsahovať 
označenie orgánu, ktorý rozhodoval, 
označenie osoby, o ktorej nezapísaní, pozastavení výkonu advokácie alebo vyčiarknutí zo zoznamu advokátov sa rozhodovalo, s označením najmä jej mena, priezviska a dátumu narodenia, 
výrok, 
odôvodnenie, 
miesto vydania rozhodnutia, 
dátum vydania rozhodnutia, 
podpis štatutárneho orgánu komory, 
poučenie o opravnom prostriedku a o možnosti preskúmania rozhodnutia súdom.“. 

Dôvodová správa k bodu 12 : 

V súčasnej úprave absentuje stanovenie presného okamihu, kedy je komora viazaná rozhodnutím súdu o statusových veciach osôb zapísaných v zoznamoch komory, smeruje k odstráneniu nejednoznačných a rôznych výkladov. Presne sa vymedzuje dnes chýbajúca a ani súdmi nie jednoznačne vykladaná vykonateľnosť a možnosť súdneho prieskumu komorových rozhodnutí statusových veciach. Špecifikujú sa elementárne náležitosti komorových rozhodnutí v statusových veciach a zároveň sa rozširuje aplikácia aj na ostatné subjekty poskytujúce právne služby (usadení euroadvokáti, medzinárodní advokáti, zahraniční advokáti, spoločnosti s ručením obmedzeným, verejné obchodné spoločnosti, združenia, komanditné spoločnosti, organizačné zložky zahraničných združení ako aj na advokátskych koncipientov). Navrhovaná úprava obsahuje taxatívny výpočet obsahových náležitostí rozhodnutia komory. 

V odôvodnení návrhu novely zákona o advokácii tvrdená skutočnosť, že v súčasnosti absentuje stanovenie presného okamihu, kedy je komora viazaná rozhodnutím súdu o statusových veciach, je úsmevná, pretože pre komoru ako účastníka konania platia tie isté procesné pravidlá obsiahnuté v platnom Občianskom súdnom poriadku, ako pre ostatných účastníkov. 

Pokiaľ všeobecný súd rozhodnutie/uznesenie komory zruší, tak ho zruší ku dňu, keď bolo vydané a nie ku dňu, keď rozhodnutie v súdnom konaní nadobudlo právoplatnosť. 

Jednou z možností advokáta je požiadať súd o odklad vykonateľnosti rozhodnutia až do právoplatného skončenia veci, pričom navrhovaná novela neprináša riešenie, kedy bude komora viazaná rozhodnutím súdu v takomto, špecifickom prípade. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

15. V § 12 odsek 4 znie: 
„(4) Pri poskytovaní právnych služieb je advokát povinný používať profesijné označenie advokát alebo advokátka. Ak poskytuje advokát právne služby prostredníctvom združenia alebo obchodnej spoločnosti zapísanej v zozname komory, je povinný používať profesijné označenie advokátska kancelária, ku ktorému pripája aj názov združenia alebo obchodné meno spoločnosti, ktoré neznižuje dôstojnosť advokátskeho stavu a pravidlá profesijnej etiky. Splnenie podmienok podľa predchádzajúcej vety preskúma komora, ktorá o tom žiadateľovi vydá potvrdenie v lehote 60 dní od doručenia žiadosti, ak ide o zápis do zoznamu podľa § 13 až 15 tohto zákona, inak v lehote 15 dní od doručenia žiadosti, ak ide o zápis zmeny názvu združenia alebo obchodného mena spoločnosti. Komora nevydá potvrdenie, ak nie sú splnené podmienky tohto zákona.“. 

Dôvodová správa k bodu 15 : 

Doterajšia prax preukázala, že v mnohých prípadoch zo samotného názvu subjektu poskytujúceho právne služby nie je vždy jasné, kto je skutočne subjektom oprávneným v súlade s právnym poriadkom poskytovať právne služby. Cieľom je preto odlíšiť subjekty vykonávajúce advokáciu od pokútneho poskytovania právnych služieb v rozpore s právnymi predpismi a umožniť tak aj príjemcom právnych služieb jednoduchšie sa zorientovať a zistiť, kto má na činnosť oprávnenie a aj zodpovednosť s ňou spojenú. 

Navrhovaná zmena prináša ďalšie obmedzenie pri združovaní sa advokátov na účely spoločného výkonu advokácie, keď v závislosti od vôle komory bude závisieť vydanie potvrdenia, ktoré podľa vnútorných predpisov je spoplatnené a zaťaží advokáta, ktorý žiadosť podáva. 

Navrhujeme vypustiť tretiu a štvrtú vetu. 

16. V § 14 ods. 7 sa vypúšťa druhá veta. 

§ 14 ods. 7 zákona o advokácii : Advokát, ktorý vykonáva advokáciu vo verejnej obchodnej spoločnosti alebo v komanditnej spoločnosti, nemôže súčasne vykonávať advokáciu samostatne, v združení, ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, ani ako spoločník inej verejnej obchodnej spoločnosti alebo komanditnej spoločnosti. Advokáti sa však môžu dohodnúť na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 

17. V § 15 ods. 6 sa vypúšťa druhá veta. 

§ 15 ods. 6 zákona o advokácii znie : Advokát, ktorý vykonáva advokáciu ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, nemôže súčasne vykonávať advokáciu samostatne, v združení, ako spoločník verejnej obchodnej spoločnosti alebo komanditnej spoločnosti, alebo ako konateľ inej spoločnosti s ručením obmedzeným. Advokáti sa však môžu dohodnúť na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 

Dôvodová správa k bodu 16 a 17 : 

Zámerom súčasnej úpravy bolo pôvodne umožniť plynulejší prechod medzi jednotlivými spôsobmi výkonu advokácie. Aplikácia však vedie k zdvojovaniu výkonu advokácie a spôsobuje nejednoznačný výklad, preto predmetom úpravy je upustenie od možnosti vzájomnej dohody medzi advokátmi na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčovala inak. 

Spoločná prípomienka k bodom 16/ a 17/ spočíva v tom, že nie je v súčasnej dobe žiadúce, aby bola zákonom vylúčená možnosť advokátov upravená v spoločenskej zmluve dočasne, za presne stanovených pravidiel, poskytovať samostatne právne služby. 

Výkon advokácie je špecifickou a rôznorodou činnosťou, ktorá so sebou prináša situácie, na ktoré je v záujme kvalitne poskytovanej právnej pomoci, potrebné reagovať a predvídať ich, a to aj možnosťou dočasného samostatného poskytovania právnych služieb. Navrhovaná regulácia nie je ani potrebná, a ani žiadúca. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

18. V § 20 ods. 2 sa vypúšťajú slová „alebo ak nebol určený podľa odseku 3“. 

19. V § 20 sa vypúšťa odsek 3. 

§ 20 ods. 2 zákona o advokácii znie : Advokát je oprávnený odmietnuť poskytovanie právnych služieb, ak nebol podľa osobitných predpisov na zastupovanie ustanovený13) alebo ak nebol určený podľa odseku 3; ustanovenie § 21 tým nie je dotknuté. 

§ 20 ods. 3 zákona o advokácii znie : Ak sa niekto nemôže poskytnutia právnych služieb podľa tohto zákona domôcť, je oprávnený požiadať komoru, aby mu ponúkla vhodného advokáta. Ak tomu nebránia dôvody uvedené v ustanovení § 21, advokát ponúknutý komorou je povinný poskytnúť právne služby za podmienok ňou určených. 

Dôvodová správa k bodu 18 a 19 : 

Advokát poskytuje právne služby v slobodnom povolaní. Súčasná úprava pripúšťajúcu možnosť určovania komorou alebo hocijakým iným subjektom povinnosť zastupovať toho, kto sa nemôže domôcť poskytnutia právnych služieb, naráža na slobodu rozhodovania fyzickej osoby pri výkone svojho povolania. Vzhľadom na vyššie uvedený stav nie je súčasná úprava v praxi vykonateľná a stáva sa tak bezpredmetnou. Súčasný počet advokátov, s predpokladom jeho ďalšieho nárastu vytvára dostatočné predpoklady na to, aby v prípadoch, ak sa nejedná o zrejme bezúspešné uplatňovanie práva, bola právna pomoc dosiahnuteľná na základe dohody advokáta a osoby, ktorá sa domáha právnej pomoci, bez potreby nútených zásahov tretích osôb. 

Spoločná prípomienka k bodom 18/ a 19/ reaguje na návrh, aby sa so zákona o advokácii vypustila možnosť požiadať komoru, aby žiadateľovi ponúkla vhodného advokáta a povinnosť advokáta poskytnúť právne služby za podmienok určených komorou. 

Aj v súčasnosti dochádza k prípadom, keď účastník konania je postupne z rôznych, mnohokrát len simulovaných dôvodov, odmietaný advokátmi a teda sa nemôže domôcť poskytnutia právnych služieb. Je preto správna úprava, ktorá komore ako stavovskej organizácii ukladá povinnosť vzniknutú situáciu riešiť a poskytovanie právnych služieb účastníkovi zabezpečiť. 

Navrhovanou novelou sa komora zbavuje jednej z mála povinností, ktoré vo vzťahu k občanom Európskej únie má. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

21. V § 29 ods. 1 sa za slová „príspevok na činnosť komory“ vkladajú slová „ vo výške rovnajúcej sa jednej tretine výpočtového základu, ktorým je priemerná mesačná mzda zamestnanca hospodárstva Slovenskej republiky za prvý polrok predchádzajúceho kalendárneho roka“. 

Dôvodová správa k bodu 21 : 

Úpravou sa zavádza nový princíp určovania výšky príspevku na činnosť komory vychádzajúc zo všeobecne uznávaného kritéria. 

Na začiatok treba uviesť, že doposiaľ pri určovaní výšky príspevku na činnosť komory nebol stanovený žiadny princíp. 

Advokát poskytujúci právne služby platí okrem príspevku na činnosť komory (v roku 2012 napr. sumu 221,-Eur), príspevok do sociálneho fondu 17,-Eur; príspevok na vzdelávanie a výchovu koncipienta 96,-Eur a poistenie za škodu spôsobenú výkonom advokácie v sume od 40,-Eur vyššie. 

Jednoduchým matematickým výpočtom počtu advokátov a advokátskych koncipientov je možné vypočítať akú, nie malú, sumu uhradia advokáti komore. Pri počte napr. cca 5000 advokátov a príspevku 221,-Eur je to suma viac ako 11,0 mil. Eur. K tomu príspevky do sociálneho fondu, na výchovu koncipienta, za jednotlivé administratívne úkony komory, za zápisy do zoznamu advokátov, za advokátske skúšky, za advokátsky sľub, paušálne trovy za disciplinárne konania, za disciplinárne opatrenia peňažné pokuty a pod. A dopočítame sa k sume viac ako 25,0 mil. Eur ročne. Je nežiadúce, aby stavovská organizácia s takýmto ročným príjmom v priebehu hospodárskej krízy prichádzala s návrhom na ďalšie zvyšovanie poplatkov pre svojich členov. 

VÝPOČTOVÝ ZÁKLAD 
Podľa vyjadrenia Štatistického úradu Slovenskej republiky bola priemerná mesačná mzda zamestnanca hospodárstva SR v I. polroku 2011 v sume 763,-Eur a príspevok by sa pohyboval na úrovni 254,-Eur. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

24. V § 56 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Jednotlivé disciplinárne opatrenia je možno uložiť aj popri sebe. Popri sebe nemožno uložiť disciplinárne opatrenia uvedené v odseku 2 písm. d) a e). Výkon disciplinárnych opatrení uvedených v odseku 2 písm. d) a e) je možno podmienečne odložiť na dobu najviac troch rokov. Ak počas tejto doby bude advokát právoplatne uznaný za disciplinárne vinného z iného disciplinárneho previnenia, trest sa vykoná.“. 

Doterajšie odseky 3 až 5 sa označujú ako odseky 4 až 6. 

Dôvodová správa k bodu 24 : 

V súčasnej právnej úprave nie je jednoznačne ustanovené ukladanie disciplinárnych opatrení popri sebe. Navyše disciplinárne opatrenie pozastavenia výkonu advokácie a vyčiarknutia zo zoznamu advokátov je tak závažným zásahom do výkonu povolania advokáta, že sa javí vhodné dať disciplinárnemu senátu možnosť ich výkon odložiť. Navrhuje sa aj doba, po ktorú možno odložiť výkon disciplinárnych opatrení, a to najviac po dobu troch rokov. 

Opätovne je nevyhnutné vychádzať z ustanovení trestného práva a relevantným spôsobom odôvodniť, či ukladanie disciplinárnych opatrení popri sebe bude viesť k zamýšľanému výsledku, teda k náprave disciplinárne obvineného a či uloženie disciplinárnych opatrení popri sebe bude postihovať len disciplinárne obvineného alebo aj jemu blízke osoby. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

26. V § 57 ods. 5 sa slová „Ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží“ nahrádzajú slovami „Ak sa v disciplinárnom konaní rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží sa“. 

§ 57 ods. 5 zákona o advokácii znie : Ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží mu povinnosť zaplatiť komore paušálne trovy konania vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. 

Dôvodová správa k bodu 26 : 

O trovách konania sa má rozhodnúť až po právoplatnom skončení veci, respektíve má rozhodovať ten, kto rozhoduje posledný, sleduje sa zjednoznačnenie súčasnej úpravy. 

Možno súhlasiť s navrhovaným zjednodušením rozhodovania o trovách konania, ale nie so samotnou výškou týchto trov, ktoré sú mnohokrát neadekvátne prejednávanému disciplinárnemu previneniu. Pokiaľ právna úprava používa spojenie “trovy konania” tak ich výška by mala zodpovedať vynaložným nákladom. Návrhu chýba nákladová špecifikácia týchto trov, resp. nákladov spojených s disciplinárnymi konaniami. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom … ”. 

27. V § 58 ods. 1 sa za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Návrh na začatie disciplinárneho konania sa považuje za podaný, len čo bol doručený predsedom revíznej komisie alebo ministrom spravodlivosti kancelárii komory. Kancelária komory návrh bezodkladne doručí predsedovi disciplinárnej komisie.“. 

§ 58 ods. 1 zákona o advokácii znie : Disciplinárne konanie sa začína na návrh predsedu revíznej komisie (§ 73) alebo ministra spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len "navrhovateľ"). 

Dôvodová správa k bodu 27 : 

Cieľom úpravy je presne a jednoznačne určiť časový okamih začiatku disciplinárneho konania, nakoľko v aplikačnej praxi dochádzalo často k nejednoznačnému výkladu ohľadom momentu začiatku doručenia. 

Navrhovaná zmena v sebe skrýva nebezpečenstvo manipulácie pri doručovaní návrhu na začatie disciplinárneho konania, najmä vo vzťahu predsedsa revíznej komisie – komora. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

28. V § 58 ods. 2 sa slovo „šiestich“ nahrádza slovom „deviatich“. 

§ 58 ods. 2 zákona o advokácii znie : Návrh na začatie disciplinárneho konania možno podať do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa navrhovateľ dozvedel o disciplinárnom previnení, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, keď k disciplinárnemu previneniu došlo. 

Dôvodová správa k bodu 28 : 

Navrhuje sa predĺženie subjektívnej lehoty na podanie návrhu na začatie disciplinárneho konania zo súčasných šiestich mesiacov od momentu, kedy sa navrhovateľ dozvedel o disciplinárnom previnení na deväť mesiacov. 

Zo znenia dôvodovej správy nevyplývajú skutočnosti, na základe ktorých by predĺženie subjektívnej lehoty na podanie návrhu na začatie disciplinárneho konania bolo opodstatnené. Lehota šiestich mesiacov je dostatočne dlhým časovým obdobím, v priebehu ktorého môže oprávnená osoba podať návrh na začatie disciplinárneho konania. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

29. V § 59 odsek 1 znie: 
„(1) Proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu o disciplinárnom opatrení, môže disciplinárne obvinený alebo navrhovateľ podať do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia odvolanie. Odvolanie sa podáva disciplinárnej komisii a má odkladný účinok.“. 

ods. 2 : Navrhovateľ môže v lehote podľa odseku 1 podať odvolanie proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu, ktorým bol disciplinárne obvinený oslobodený alebo ktorým došlo k zastaveniu disciplinárneho konania. Toto právo má aj v prípade, ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, ale neuloží disciplinárne opatrenie. 

ods. 3 : O odvolaní rozhoduje predsedníctvo komory, ktoré napadnuté rozhodnutie potvrdí, zmení alebo zruší. Ak predsedníctvo komory napadnuté rozhodnutie zruší, vráti vec disciplinárnemu senátu na nové konanie. Disciplinárny senát je jeho právnym názorom viazaný. 

ods. 4 : Disciplinárne obvinený môže požiadať súd o preskúmanie právoplatného rozhodnutia o disciplinárnom opatrení podľa osobitného predpisu. 

ods. 5 : Rozhodnutie disciplinárneho senátu, ktorým bolo uložené disciplinárne opatrenie vyčiarknutie zo zoznamu advokátov, zoznamu advokátskych koncipientov, zoznamu euroadvokátov, zoznamu zahraničných advokátov alebo zoznamu medzinárodných advokátov alebo pozastavenie výkonu advokácie [§ 56 ods. 2 písm. d) a e)], je preskúmateľné Najvyšším súdom Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu. Návrh je oprávnený podať len disciplinárne obvinený, ktorého sa rozhodnutie týka. 

Dôvodová správa k bodu 29 : 

Úprava má za cieľ umožniť riadny opravný prostriedok proti akémukoľvek prvostupňovému rozhodnutiu disciplinárneho senátu pri dodržaní 15 dňovej odvolacej lehoty, pričom opravný prostriedok, ktorým je odvolanie, ktoré má odkladný účinok, podáva sa disciplinárnej komisii. 

30. V § 59 sa vypúšťajú odseky 2 a 5 vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 18. 

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3. 

Dôvodová správa k bodu 30 : 

Úprava súvisí s navrhovaným zavedením dvojinštančného konania pri všetkých disciplinárnych rozhodnutiach. 

Spoločná prípomienka k bodom 29/ a 30/ vychádza zo súčasného znenia § 59 zákona o advokácii, najmä vo vzťahu k disciplinárnym opatreniam - vyčiarknutie zo zoznamu advokátov etc. a pozastavenie výkonu advokácie, keď rozhodnutia disciplinárnych senátov boli preskúmateľné Najvyšším súdum SR podľa V. časti Občianskeho súdneho poriadku na základe návrhu disciplinárne obvineného. 

Zrušenie tejto časti pôvodnej právnej úpravy vedie k postupnému vyňatiu advokátov z právomoci všeobecných súdov a ich ponechaniu rozhodovacej právomoci komory, resp. jej orgánov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

31. V § 59 ods. 2 sa slová „predsedníctvo komory, ktoré“ nahrádzajú slovami „trojčlenný odvolací senát, ktorý “. 

Dôvodová správa k bodu 31 : 

Cieľom úpravy je odľahčiť agendu predsedníctva komory a zveriť rozhodovanie o odvolaniach v disciplinárnych konaniach tzv. odvolacím senátom, ktoré by mala kreovať najbližšia konferencia advokátov. Členstvo v odvolacom disciplinárnom senáte bude nezlučiteľné s členstvom v prvostupňovom disciplinárnom senáte. Do zvolenia odvolacích disciplinárnych senátov by v súlade s prechodným ustanovením funkciu odvolacích disciplinárnych senátov mali vykonávať senáty zložené z členov a náhradníkov predsedníctva komory. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

34. V § 62 ods. 1 uvádzacej vete sa vypúšťa slovo „alebo“ a za slovo „obmedzeným“ sa vkladajú slová „usadeného euroadvokáta alebo organizačnej zložky zahraničného združenia, ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov; v prípade výkonu advokácie podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e) je podmienka piatich rokov splnená aj v prípade, ak ju spĺňal pri samostatnom výkone každý zo spoločníkov“. 

Dôvodová správa k bodu 34 : 

Návrh smeruje k jednoznačnej úprave skutočnosti, ktorá je v praxi aplikovaná aj v súčasnosti a ktorá zohľadňuje, že tak usadený euroadvokát ako aj organizačná zložka zahraničného združenia, ak sú vedení v zozname komory, majú obdobné oprávnenie na poskytovanie právnych služieb ako domáce subjekty, a teda môžu aj zamestnávať advokátskeho koncipienta. Zároveň však požaduje, aby školiteľ samotný vedel garantovať istú úroveň skúseností, a preto sa požaduje ako kritérium pre zamestnávateľa advokátskeho koncipienta najmenej päť rokov trvajúci zápis v príslušnom zozname vedenom komorou, teda v zozname advokátov, usadených euroadvokátov, spoločností s ručením obmedzeným, verejných obchodných spoločností, komanditných spoločností a organizačných zložiek zahraničných združení. 

Navrhovaná zmena je jedným z opatrení pripravených komorou, aby sa spomalil a následne až obmedzil prísun nových koncipientov, keď budú v tom istom zozname advokátov zapísaní advokáti, ktorí budú mocť zamestnávať koncipientov a tí advokáti, ktorí tak budú môcť urobiť až po piatich rokoch zápisu. Navrhované opatrenie je intenzívne diskriminačné voči tej časti advokátov, ktorí sú zapísaní kratšie ako päť rokov. Advokátsky koncipient po vykonaní navrhovanej päťročnej praxe, vykonaní advokátskej skúšky a zložení sľubu ešte ďalších päť rokov nebude môcť zamestnať advokátskeho koncipienta a bude musieť vykonávať advokáciu samostatne a teda bude zákonom nútený odmietať klientov, pretože kapacitne nebude schopný pokrývať ich dopyt po jeho práci. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov … ”. 

37. § 62 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Advokát vykonávajúci advokáciu samostatne alebo v združení podľa § 12 ods. 1 písm. a) a b) môže zamestnávať najviac troch advokátskych koncipientov, voči ktorým je na účely prípravy školiteľom na povolanie advokáta. V prípade výkonu advokácie podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e) je školiteľom advokátskeho koncipienta ten z advokátov, ktorý pri podpise pracovnej zmluvy konal v mene spoločnosti založenej na výkon advokácie, v prípade organizačnej zložky zahraničného združenia je školiteľom advokátskeho koncipienta jej vedúci. Obmedzenie školiť najviac troch advokátskych koncipientov na jedného školiteľa platí aj prípadoch, ak advokát vykonáva advokáciu podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e), ako aj pre vedúceho organizačnej zložky zahraničného združenia.“. 

Dôvodová správa k bodu 37 : 

Predovšetkým vzhľadom na náročnosť advokátskeho povolania, možné dôsledky vo vzťahu ku klientom, súdom, prokuratúre, iným orgánom a organizáciám je potrebné požadovať efektívne školiaci prístup skúseného advokáta. Efektívnosť školiť popri výkone povolania iných sa však pri počte vyššom ako tri stráca. V prípade spoločného výkonu zodpovedá obmedzenie násobku čísla tri a počtu spoločníkov. Počet troch koncipientov môže byť prekročený len v prípade, ak má koncipient pri analogickom použití § 8 pozastavený výkon praxe advokátskeho koncipienta, vždy však len o počet koncipientov, ktorí majú prax advokátskeho koncipienta pozastavenú. 

Navrhovaná zmena nerieši otázku kontroly / dozoru nad plnením povinností advokátov – školiteľov vo vzťahu k advokátskym koncipientom, ale kolektívne postihuje všetkých advokátov, ktorí by boli schopní školiť aj viac ako troch koncipientov. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … môže zamestnávať najviac troch advokátskych koncipientov … ”. 

38. V § 65 ods. 2 sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „odborný zamestnanec nie je oprávnený zastupovať pred súdom alebo orgánom verejnej správy.“. 

§ 65 ods. 2 zákona o advokácii znie : Advokát je oprávnený odborných a iných zamestnancov poveriť vykonaním jednotlivých úkonov právnych služieb, ktoré robia samostatne. 

Dôvodová správa k bodu 38 : 

Oprávnenie substitučne vykonávať úkony zastupovania advokáta ako zamestnávateľa má byť zverené len advokátskym koncipientom v rámci prípravy na výkon advokátskeho povolania, čo súvisí s viacerými dôvodmi, napr. pri uplatnení disciplinárnej zodpovednosti. 

Navrhovaná zmena, aj keď opäť to z dôvodovej správy nevyplýva, si dala za úlohu riešiť situáciu, keď advokát, ktorý vykonal prax, zložil advokátsku skúšku a advokátsky sľub má pozastavený výkon advokácie alebo bol vyčiarknutý a zamestná san a základe pracovnej zmluvy ako odborný zamestnanec u iného advokáta alebo v advokátskej kancelárii. 

Takýto odborný zamestnanec disponuje všetkými predpokladmi, aby zastupoval advokáta pred súdom alebo orgánom verejnej správy. Pokiaľ chce predložená novela obmedziť zastupovanie odbornými zamestnancami, je potrebné ich rozlíšiť podľa toho, či majú alebo nemajú právnické vzdelanie a tomu zodpovedajúcu prax. 

Navrhujeme doplniť po slovách “odborný zamestnanec” slová “ … ktorý nemá právnické vzdelanie … ”. 

39. V § 66 sa odsek 4 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 
„e) odvolacia disciplinárna komisia, ktorá má 10 členov a troch náhradníkov.“. 

§ 66 ods. 4 zákona o advokácii znie : Orgány komory sú 

a) konferencia advokátov, 
b) predsedníctvo komory, ktoré má 9 členov a 3 náhradníkov, 
c) revízna komisia, ktorá má 9 členov a 3 náhradníkov, 
d) disciplinárna komisia, ktorá má 31 členov a 10 náhradníkov. 

Dôvodová správa k bodu 39 : 

V súvislosti s úpravou v disciplinárnej oblasti sa vyžaduje kreovanie nezávislého odvolacieho orgánu a teda cieľom navrhovanej úpravy je preniesť agendu rozhodovania na nový orgán odvolaciu disciplinárnu komisiu, pričom sa určuje počet jej členov a rovnako aj náhradníkov. 

V období, keď komora požaduje zvýšenie príspevku na činnosť komory má byť zriadený ďalší 13-členný organ, pričom dôvodová správa neobsahuje ani odhad dodatočných nákladov s tým spojených, najmä keď vezmeme do úvahy, že tieto úlohy bez väčších žaťkostí doposiaľ vykonávali súčasné orgány komory. 

Navrhujeme vypustiť. 

40. V § 67 odsek 2 znie: 
„(2) Volebné obdobie orgánov komory je štvorročné s výnimkou prípadov, ak sú nové orgány komory zvolené pred uplynutím štvorročného obdobia. Advokát môže byť do toho istého orgánu komory zvolený najviac v dvoch po sebe nasledujúcich obdobiach; obmedzenie neplatí pre disciplinárnu komisiu a odvolaciu disciplinárnu komisiu.“. 

§ 67 ods. 2 zákona o advokácii znie : Volebné obdobie orgánov komory je trojročné. 

Dôvodová správa k bodu 40 : 

Štvorročné volebné obdobie je štandardnou dĺžkou aj v iných volených funkciách, podobne ako obmedzenie na dve funkčné obdobia, úpravou sa sleduje aj úspora nákladov na pravidelné konferencie, stále ostáva možnosť v prípade potreby zvolať mimoriadnu konferenciu. V prechodnom ustanovení sa upravuje aplikácia od ukončenia volebného obdobia súčasných orgánov komory, rovnako sa v prechodných ustanoveniach posúva aj účinnosť ku dňu konania konferencie podľa súčasného právneho stavu. 

Konferencia advokátov je najvyšším orgánom komory, ktorý rozhoduje všetky základné otázky advokátov v zmysle § 69 ods. 1 zákona o advokácii. Rozhodovanie týchto základných otázok je natoľko dôležité, že nie je žiadúce, ani opodstatnené predlžovať volebné obdobie jednotlivých orgánov, najmä keď prihliadneme na vágne odôvodnenie navrhovanej zmeny. 

Za podstatnú považujeme skutočnosť, že len konferencia advokátov môže zmeniť alebo zrušiť rozhodnutie predsedníctva komory a pokiaľ by advokát mal čakať cca štyri roky na zasadnutie konferencie, tak by navrhovaná právna úprava sťažila a obmedzila výkon právomocí konferencie advokátov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

41. V § 67 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Ak počas volebného obdobia orgánov komory nie sú zvolené nové orgány komory, predlžuje sa volebné obdobie orgánov komory až do zvolenia nových orgánov komory; predsedníctvo komory zvolá konferenciu komory tak, aby sa konala najneskôr do dvoch mesiacov od uplynutia volebného obdobia orgánov komory. Ak ani postupom podľa prvej vety nie sú zvolené nové orgány komory, predsedníctvo komory zvolá konferenciu advokátov tak, aby sa konala najmenej raz za dva mesiace až do zvolenia nových orgánov komory.“. 

Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4. 

Dôvodová správa k bodu 41 : 

Cieľom navrhovanej úpravy je zabezpečiť kontinuitu v prípade nepredvídaných situácií - napr. neúspešnej voľby a zamedziť obdobiu „bezvládia“. 

Uvedený návrh nevychádza zo skutočnej situácie, keď za cca 22 rokov boli vždy zvolené všetky orgány komory, ale naopak vytvára priestor na určité machinácie vo vzťahu ku zvolaniu konferencie advokátov a kreovaniu jednotlivých orgánov komory. Pri súčasnom počte advokátov, cca 5000, je nepravdepodobné, že by nedošlo ku zvoleniu nových orgánov komory. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

42. V § 68 ods. 1 sa slovo „tri“ nahrádza slovom „štyri“. 

§ 68 ods. 1 zákona o advokácii znie : Konferenciu advokátov zvoláva predsedníctvo komory najmenej raz za tri roky. Ak o to písomne požiada aspoň jedna tretina advokátov alebo revízna komisia, predsedníctvo komory je povinné zvolať ju do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti. 

Dôvodová správa k bodu 42 : 

Štvorročné obdobie je štandardnou dĺžkou aj v iných volených funkciách, úpravou sa sleduje aj úspora nákladov na pravidelné konferencie, stále ostáva možnosť v prípade potreby zvolať mimoriadnu konferenciu. Prechodné ustanovenie posúva účinnosť ku dňu konania konferencie podľa súčasného právneho stavu. 

Konferencia advokátov je najvyšším orgánom komory, ktorý rozhoduje všetky základné otázky advokátov v zmysle § 69 ods. 1 zákona o advokácii. Rozhodovanie týchto základných otázok je natoľko dôležité, že nie je žiadúce, ani opodstatnené predlžovať volebné obdobie jednotlivých orgánov, najmä keď prihliadneme na vágne odôvodnenie navrhovanej zmeny. 

Za podstatnú považujeme skutočnosť, že len konferencia advokátov môže zmeniť alebo zrušiť rozhodnutie predsedníctva komory a pokiaľ by advokát mal čakať cca štyri roky na zasadnutie konferencie, tak by navrhovaná právna úprava sťažila a obmedzila výkon právomocí konferencie advokátov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

43. V § 69 ods. 1 sa vypúšťa písmeno d). 

Doterajšie písmená e) a f) sa označujú ako písmená d) a e). 

§ 69 ods. 1 písm. d) zákona o advokácii znie : Konferencia advokátov rozhoduje o všetkých základných otázkach advokátov, najmä d) schvaľuje ročný príspevok advokátov na činnosť komory. 

Dôvodová správa k bodu 43 : 

Navrhovaná úprava súvisí s návrhom priamo v zákone upraviť spôsob určovania výšky príspevku na činnosť komory. 

Nakoľko predsedníctvo komory nedokáže svojim členom odôvodniť nakladanie s prostriedkami, ktoré poskytujú advokáti vo forme príspevku na činnosť a ďalšie platby, alibisticky presúva túto možnosť z konferencie advokátov na zákonnú úpravu. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

45. § 75 sa dopĺňa nový odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) Rozhodnutia orgánov komory vydané podľa tohto zákona sú exekučným titulom.20a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 20a znie: 
„20a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti ( Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Dôvodová správa k bodu 45 : 

Navrhovaná úprava súvisí s nejednoznačnou aplikáciou ustanovení upravujúcich exekučný titul podľa Exekučného poriadku, kedy niektoré súdy akceptujú vykonateľné rozhodnutie disciplinárneho orgánu Slovenskej advokátskej komory a niektoré ho neakceptujú. Cieľom je eliminovať nejasný výklad pôvodnej právnej úpravy. 

Slovenská advokátska komora je samosprávna stavovská organizácia (§ 66 ods. 2 zákona o advokácii). 

V zmysle § 41 ods. 1 a nasl. zák. č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti v znení neskorších predpisov, exekučným titulom je vykonateľné rozhodnutie súdu, ak priznáva právo, zaväzuje k povinnosti alebo postihuje majetok. 

V zmysle ods. 2 cit. ustanovenia, podľa tohto zákona možno vykonať exekúciu aj na podklade 
a) rozhodnutí orgánov Európskej únie, 
b) rozhodnutí osvedčených ako európsky exekučný titul, 
c) notárskych zápisníc, ktoré obsahujú právny záväzok a v ktorých je vyznačená oprávnená osoba a povinná osoba, právny dôvod, predmet a čas plnenia, ak povinná osoba v notárskej zápisnici s vykonateľnosťou súhlasila, 
d) vykonateľných rozhodnutí rozhodcovských súdov a rozhodcovských komisií a zmierov nimi schválených, 
e) osvedčení o dedičstve, vykonateľných rozhodnutí bývalých štátnych notárstiev a dohôd nimi schválených, 
f) vykonateľných rozhodnutí orgánov verejnej správy a územnej samosprávy vrátane blokov na pokutu nezaplatenú na mieste, 
g) platobných výmerov, výkazov nedoplatkov vo veciach daní a poplatkov, ako aj zmierov schválených týmito orgánmi, 
h) vykonateľných rozhodnutí a výkazov nedoplatkov vo veciach sociálneho zabezpečenia, sociálneho poistenia, starobného dôchodkového sporenia, a vo veciach verejného zdravotného poistenia, 
i) iných vykonateľných rozhodnutí a schválených zmierov, ktorých výkon pripúšťa zákon, 
j) dokladov vydaných podľa právneho predpisu platného v inom členskom štáte Európskej únie, ak ide o vymáhanie pohľadávky podľa osobitného predpisu. 

Pokiaľ sa, v zmysle navrhovanej zmeny, stanú rozhodnutia orgánov komory exekučnými titulmi, tak Slovenská advokátska komora sa stane jedinou stavovskou organizáciou, ktorej rozhodnutia budú exekučným titulom, pretože take postavenie nebudú mať ani rozhodnutia iných stavovských organizácií ako napr. notárska komora, slovenská komora exekútorov a pod. v Slovenskej republike, ani v Európskej únii. 

Ak má byť deklarovaným cieľom eliminácia nejasnej právnej úpravy, tak je potrebné upraviť, že rozhodnutia komory nie sú exekučným titulom. 

Navrhujeme vypustiť. 

 	O 	ČA 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. Znenie považujeme sa vyhovujúce. 	
Verejnosť 	čl. I bod 4 a bod 46 (k navrhovanému § 87a ods. 3) 
Zásadná pripomienka: 
Chýba prechodné ustanovenie k navrhovanému § 3 ods. 1 písm. b) - požadované vysokoškolské vzdelanie na oboch stupňoch v odbore právo - vo vzťahu ku koncipientom zapísaným do zoznamu koncipientov do 31.12.2012, ktorí vykonajú prax podľa doterajších predpisov. 

Ide o osobu, ktorá získala vzdelanie v prvom stupni v inom odbore ako právo, a v druhom stupni v odbore právo, a takáto osoba je zapísaná do zoznamu koncipientov do 31.12.2012 (t.j. koncipientská prax sa vykoná podľa doterajších predpisov, kedy sa nevyžaduje vzdelanie v odbore právo na oboch stupňoch). Následne táto osoba vykoná koncipientskú prax do 31.12.2015, úspešne absolvuje advokátske skúšky, podá žiadosť na zápis do advokátskej komory, avšak k zápisu nedôjde z dôvodu, že nebude spĺňať podmienku vzdelania na zápis do zoznamu advokátov podľa navrhovaného znenia § 3 ods. 1 písm. b). 
Inými slovami - osoba ktorá síce ku dňu zápisu do zoznamu koncipientov spĺňa všetky predpoklady (vrátane podmienky vzdelania podľa doterajšej právnej úpravy) následne nebude zapísaná do zoznamu advokátov z dôvodu, že nespĺňa podmienku vzdelania podľa novej právnej úpravy (navrhovaný § 3 ods. 1 písm b)). 

Navrhované prechodné ustanovenie: 
V prípade koncipientov zapísaných do zoznamu koncipientov do 31.12.2012 sa nielen výkon praxe koncipienta bude spravovať podľa doterajších predpisov, ale aj podmienky pre zápis do zoznamu advokátov by sa mali posudzovať podľa doterajších predpisov. 

V opačnom prípade by išlo o priamu retroaktivitu zákona. 
 	O 	N 	Nepovažujeme za potrebnú osobitnú úpravu prechodného ustanovenia. 	
Verejnosť 	bod 46., ustanovenie § 87a ods. 3 druhá veta 
Navrhujeme, aby bod 46., ustanovenie § 87a ods. 3 druhá veta bol zmenený tak, aby znel nasledovne: 

Ak dôjde po 1. januári 2013 k vyčiarknutiu advokátskeho koncipienta podľa prvej vety zo zoznamu advokátskych koncipientov z iného dôvodu ako z dôvodu skončenia pracovného pomeru advokátskeho koncipienta uzatvoreného s advokátom, verejnou obchodnou spoločnosťou, komanditnou spoločnosťou alebo so spoločnosťou s ručením obmedzeným, v prípade nového zápisu vykonáva prax advokátskeho koncipienta podľa predpisov účinných od 1. januára 2013. 

Pri tejto pripomienke sa pridŕžame pripomienky k tomuto bodu vznesenej Ministerstvom kultúry SR zo dňa 27.7.2012, ako aj pripomienky vznesenej verejnosťou zo dňa 26.7.2012. Podľa nášho názoru je navrhované ustanovenie v súčasnej podobe nielen nespravodlivé, ako uvádza Ministerstvo kultúry SR, ale takisto v rozpore s článkom 1 ods. 1 Ústavy SR a s článkom12 ods. 1 v spojení s článkom 35 Ústavy SR, a to preto, lebo je toto ustanovenie retroaktívne, porušuje princíp právnej istoty a spôsobuje diskrimináciu v súvislosti s právom na slobodnú voľbu povolania resp. na prácu. 

Navrhované ustanovenie § 87a ods. 3 druhá veta v súčasnom znení v spojení s existujúcim ustanovením § 63 zákona o advokácii spôsobí, že koncipient, ktorého pracovný pomer z akéhokoľvek dôvodu po účinnosti novely zanikne, bude musieť vykonávať koncipientúru podľa nových predpisov v trvaní piatich rokov. Takéto ustanovenie je nepravo retroaktívne, pričom arbitrárnym spôsobom výrazne zhoršuje doterajšiu právnu pozíciu advokátskych koncpientov bez adekvátneho verejného záujmu (viď PL. ÚS 10/2006) a tak porušuje princíp legitímnych očakávaní. V súlade s § 62 zákona o advokácii sa koncipienti zapísaní do zoznamu pred účinnosťou novely legitímne spoliehali na to, že počas plynutia koncipientúry môžu zmeniť zamestnávateľa bez toho, aby to zhoršilo ich právne postavenie pri plnení podmienok pre účasť na advokátskych skúškach. Navrhovaná právna úprava v súčasnej podobe predstavuje nepredvídateľný mocenský zásah do tohto legitímneho očakávania (viď PL. ÚS 10/04). 

Ďalej zastávame ten názor, že navrhované ustanovenie v súčasnej podobe je diskriminačné čo do výkonu ústavného práva na slobodnú voľbu povolania resp. práva na prácu. Koncipienti zapísaní zo zoznamu pred účinnosťou novely, ktorých pracovný pomer po účinnosti novely z akéhokoľvek dôvodu zanikne, sú neodôvodnene diskriminovaní oproti koncipientom zapísaným do zoznamu pred účinnosťou novely, ktorých pracovný pomer po účinnosti novely nezanikne. V právnom štáte musí akékoľvek diskriminačné opatrenie byť nevyhnutné, proporcionálne a musí vychádzať z odôvodnených potrieb (viď PL. ÚS 8/04-202). Navrhovaná právna úprava v súčasnej podobe vytvára dve skupiny koncipientov (ktorí zmenia zamestnanie a ktorí nezmenia zamestnanie), pričom s jednou z týchto v podstate totožných skupín je zachádzané rozdielne, a to jej neprospechu a bez akéhokoľvek udania dôvodu Dôvodová správa nielenže neposkytuje absolútne žiadne zdôvodnenie nevyhnutnosti, proporcionality a účelu tohto navrhovaného ustanovenia, ale podotýkame, že takto široko a podľa nášho názoru arbitrárne koncipované ustanovenie ani nemožno žiadnymi rozumnými argumentmi odôvodniť. 	O 	ČA 	Znenie upravené v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledkov rozporových konaní. 	
Verejnosť 	 
1. PRIPOMIENKA K BODU 13 NÁVRHU ZÁKONA TÝKAJÚCA SA § 12 ODS. 1 PÍSM E) ZÁKONA- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - NESÚHLAS S NAVRHOVANOU OBLIGATÓRNOU KUMULÁCIOU FUNKCIE KONATELA S POSTAVENÍM SPOLOCNÍKA SPOLOCNOSTI S RUCENÍM OBMEDZENÝM- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -Súčasnú právnu úpravu, v ktorej je výkon advokácie prostredníctvom obchodnej spoločnosti (konkrétne: s.r.o.) viazaný na funkciu štatutárneho orgánu (nie však na postavenie spoločníka v danej s.r.o.), považujeme za postačujúcu, vhodnejšiu a zodpovedajúcu tak logike rozhodovania o obchodnom vedení obchodnej spoločnosti a konania v mene obchodných spoločností, ako aj účelu príslušného ustanovenia. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Ak advokát vykonáva advokáciu prostredníctvom spoločnosti s ručením obmedzeným, jeho právo (spolu)rozhodovať o obchodnom vedení spoločnosti a konať navonok v menej spoločnosti sa odvíja od jeho postavenia štatutárneho orgánu – konateľa. Postavenie spoločníka v zmysle ustálenej právnej teórie a príslušných ustanovení Obchodného zákonníka neoprávňuje spoločníka na rozhodovanie o obchodnom vedení spoločnosti a na konanie v mene obchodnej spoločnosti. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Považujeme za nevhodné, aby zákon zaväzoval každého advokáta, ktorý má záujem vykonávať povolanie prostredníctvom spoločnosti s ručením obmedzeným, k prevzatiu práv a povinností spoločníka od prvého dňa výkonu advokácie. Takýto stav môže byť rozpore jednak so záujmami samotného advokáta, ale aj existujúcich spoločníkov. Je pravdepodobné, že navrhovaná zmena by viedla k umelému nárastu jednoosobových spoločností s ručením obmedzeným, ktoré by však v skutočnosti boli ekonomicky naviazané na "centrálnu" spoločnosť zabezpečujúcu spoločné zázemie a starostlivosť o spoločnú klientelu. Takáto umelá fragmentácia zaiste nie je účelom predkladanej novely a ani želateľným javom (hoci je už za súčasného stavu pomerne rozšírená). - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 
Vytváranie advokátskych kancelárii s vyšším počtom advokátov je nepopierateľným trendom aj v Slovenskej republike. Nie je však možné rozumne požadovať, aby miera práv a povinností každého advokáta smerom dovnútra spoločnosti bola rovnaká. Takisto nie je vhodné od mladých advokátov požadovať, aby sa od prvého dňa výkonu advokácie prostredníctvom s.r.o. podieľali na financovaní jej základného imania a aby mali pro rata rovnocenné podiely na zisku ako starší zakladajúci advokáti, ktorý niesli bremeno založenia danej advokátskej spoločnosti, vybudovania jej klientely, zázemia a reputácie. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Právne postavenie konateľa s.r.o., vrátane jeho zodpovednosti za výkon funkcie voči spoločnosti a regresne aj voči klientom (ako veriteľom spoločnosti v prípade, že svoje pohľadávky nemôžu uspokojiť z majetku spoločnosti), už teraz poskytuje dostatočne robustnú právnu ochranu pred nezodpovedným konaním advokáta v mene spoločnosti, či už voči klientom alebo voči komore. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 
Navrhovaná zmena nie je odôvodniteľná ani ochranou advokátskej nezávislosti, ktorá je jedným zo základných pilierov advokácie v Slovenskej republike. Z hľadiska zachovania nezávislosti nie je žiaden rozdiel, či advokát vykonávajúci profesiu v rámci spoločnosti s ručením obmedzeným bude len jej konateľom, alebo zároveň konateľom a spoločníkom. Povedané inak, advokát, ktorý je „iba“ konateľom spoločnosti s ručením obmedzeným, ale nie je jej spoločníkom, nie je pri výkone svojho povolania o nič menej nezávislý ako jeho kolega, ktorý je zároveň konateľom a spoločníkom. Uvedený záver vyplýva z analýzy spôsobu rozhodovania v spoločnosti s ručeným obmedzeným, v ktorej tak na úrovni valného zhromaždenia ako aj na úrovni viacčlenného štatutárneho orgánu sa rozhoduje vždy väčšinou hlasov (nadpolovičnou a v prípade VZ v niektorých špecifických veciach dvojtretinovou) a nie konsenzuálne. To spôsobuje, že na prijatie rozhodnutia na každej úrovni vždy postačuje určitá väčšina hlasov a teda rozhodnutia môžu byť prijímané aj napriek nesúhlasu niektorých spoločníkov alebo konateľov s ich obsahom. Keďže tento spôsob rozhodovania nie je v rozpore s princípom nezávislosti advokácie (nakoľko ak by bol, nemohlo by byť vôbec dovolené vykonávať advokáciu spoločne formou s.r.o.), nemôže byť z hľadiska nezávislosti výkonu profesie rozdiel medzi advokátom – konateľom s.r.o. a advokátom, ktorý je zároveň konateľ a spoločník tej istej s.r.o. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 
Navrhovateľ poskytol jediné zdôvodnenie navrhovanej zmeny – súčasný stav, podľa ktorého sa limit poistenia spoločnosti založenej na výkon advokácie odvíja od počtu spoločníkov (a nie konateľov). Ak je príčinou navrhnutej zmeny limit poistenia, bude jednoduchšie zmeniť priamo úpravu tohto limitu a nevykonávať ďalekosiahlejší zásah do postavenia konateľov a spoločníkov. Stačí zmeniť § 15 ods. 1 tak, aby sa limit poistenia vzťahoval na celkový počet konateľov spoločnosti, nie na počet spoločníkov. Rovnako jednoducho by sa mohla v § 26 ods. 1 vykonať úprava tak, aby sa zodpovednosť spoločnosti za škodu vzťahovala na výkon advokácie v pozícii konateľa spoločnosti, nie jej spoločníka. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 
2. PRIPOMIENKA K BODU 15 NÁVRHU ZÁKONA TÝKAJÚCA SA § 12 ODS. 4 ZÁKONA- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - AUTOMATICKÉ OVEROVANIE VHODNOSTI OBCHODNÉHO MENA ZO STRANY KOMORY- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Podľa návrhu zákona komora v každom prípade ex ante preskúmava, či názov združenia alebo obchodnej spoločnosti v zmysle § 13, resp. § 15 zákona neznižuje dôstojnosť advokátskeho stavu a pravidlá profesijnej etiky. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Navrhovanú právnu úpravu považujeme za nevhodnú, nakoľko zaťažuje všetkých advokátov, ktorí majú záujem vykonávať advokáciu prostredníctvom združenia alebo obchodnej spoločnosti. V zmysle dôvodovej správy je hlavným cieľom navrhovanej úpravy odlíšiť subjekty vykonávajúce advokáciu od pokútneho poskytovania právnych služieb. Vychádzajúc z empirickej praxe sa tento existujúci problém týka len malého percenta združení a obchodných spoločností. Je preto neprimerané, aby automatickému preskúmavaniu názvu združenia, resp. obchodného mena komory podliehali všetky subjekty majúce záujem o poskytovanie právnych služieb touto formou. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Za vhodnejší mechanizmus považujeme ten, ktorého obdoba je zakotvená v prechodnom ustanovení viažucom sa k tomuto ustanoveniu (v § 87a ods. 2). Navrhujeme v navrhovanom § 12 ods. 4 zaviesť princíp ex post kontroly. T.j. ak komora na základe vlastnej evidencie dospeje k poznaniu, že názov združenia, resp. obchodné meno spoločnosti nie je v súlade s § 12 ods. 4, druhá veta, vyzve daný subjekt, aby v primeranej lehote (napr. 3 mesiace od doručenia výzvy) tento nesúlad napravil. Márnym uplynutím tejto lehoty by nastali následky uvedené v § 87a ods. 2 počnúc druhou vetou. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - -3. PRIPOMIENKA K BODU 34 NÁVRHU ZÁKONA TÝKAJÚCA SA § 62 ODS. 1 ZÁKONA- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - PODMIENKA PÄŤROČNEJ PRAXE KAŽDÉHO ZO SPOLOČNÍKOV NA TO, ABY SPOLOČNOSŤ MOHLA ZAMESTNÁVAŤ KONCIPIENTOV- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Návrh podľa ktorého, ak by chcela advokátska spoločnosť zamestnávať koncipientov, musel by každý z jej spoločníkov spĺňať podmienku minimálne päťročnej praxe, je nelogický a nepraktický. Viedol by k tomu, že advokátske spoločnosti buď prestanú zamestnávať koncipientov alebo prestanú za svojich spoločníkov prijímať advokátov s kratšou ako päťročnou praxou, alebo že na Slovensku budú takmer všetky advokátske spoločnosti jednoosobové. Pritom právna úprava výkonu advokácie prostredníctvom obchodných spoločností mala uľahčiť práve to, aby advokáti mohli efektívnejšie vykonávať advokáciu spoločne. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Kritérium päťročnej praxe ako také nenamietame, pri advokátskych spoločnostiach by však malo postačovať buď (i) ak ho bude spĺňať aspoň jeden spoločník/komplementár/konateľ, alebo ak (ii) príslušná obchodná spoločnosť existuje a poskytuje právne služby podľa zákona o advokácii aspoň po dobu 5 rokov. Každá z uvedených alternatív by mala postačovať na splnenie príslušnej podmienky. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 
4. PRIPOMIENKA K BODU 37 NÁVRHU ZÁKONA TÝKAJÚCA SA § 62 ODS. 3 ZÁKONA- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - OBMEDZENIE POČTU KONCIPIENTOV NA JEDNÉHO ŠKOLITEĽA. NAVIAZANIE FUNKCIE ŠKOLITEĽA NA OSOBU PODPISUJÚCU PRACOVNÚ ZMLUVU - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Je otázne, či navrhované obmedzenie počtu koncipientov na jedného školiteľa je vhodné na dosiahnutie účelov, ktoré sleduje. Principiálne sa mu však nebránime. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Bolo by však zrejme diskriminačné na počet 3 obmedziť aj maximálny počet koncipientov advokátskej spoločnosti bez ohľadu na to, koľko advokátov v nej pôsobí. Bohužiaľ navrhované znenie pripúšťa aj takúto interpretáciu. Maximálny počet koncipientov, ktorých môže zamestnávať advokátska spoločnosť by sa mal určiť ako násobok počtu advokátov (spĺňajúcich dĺžku príslušnej praxe), ktorí vykonávajú advokáciu v mene tejto spoločnosti a číslom 3 (resp. rovnakým číslom aké bude stanovené pre zamestnávanie koncipientov advokátom vykonávajúcim advokáciu samostatne). Určovanie školiteľa advokátskeho koncipienta podľa toho, kto pri uzatvorení pracovnej zmluvy konal v mene spoločnosti, by tak bolo zbytočné. - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Okrem toho, naviazanie funkcie školiteľa na osobu podpisujúcu pracovnú zmluvu je veľmi nešťastné a môže mať veľa neželaných praktických dôsledkov. Napríklad v situácii, keď takto určený školiteľ danú spoločnosť opustí alebo zomrie, ale koncipient sa rozhodne ostať v nej pôsobiť naďalej, sa takýto koncipient bez akéhokoľvek svojho pričinenia ocitne v stave bez školiteľa, avšak jeho pracovná zmluva s advokátskou spoločnosťou bude trvať ďalej. Keďže v prípade obchodnej spoločnosti ide o spoločný výkon advokácie, aj školiteľská úloha by mala byť spoločná pre všetkých advokátov pôsobiacich v danej spoločnosti, a za plnenie tejto úlohy by mala byť zodpovedná spoločnosť. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	 

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky 
Župné námestie 13 
813 11 Bratislava 
_____________________________ 
V Banskej Bystrici, dňa 31.07.2012 

Vec: Pripomienky k novele zákona číslo 586/2003 Z.z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov /ďalej len „zákon o advokácií“/ 

Návrh zákona o advokácií, ktorý je v súčasnosti v medzirezortnom pripomienkovom konaní považujem za diskriminačný, ktorý je v rozpore s Ústavou Slovenskej republiky /ďalej len „Ústava SR“/ a najmä predstavuje obmedzenie čo do navrhovaných zmien vyplývajúcich z danej novely, ktoré sa dotknú už zapísaných advokátov v Slovenskej advokátskej komore, t.j. advokátov riadne vykonávajúcich výkon slobodného povolania ako „advokáta“, ako aj budúcich a potencionálnych advokátov, ktorých cieľom je vykonávať povolanie advokáta v súlade ústavnými a morálnymi zásadami tak, aby zabezpečili čo najpriaznivejší výsledok pre svojho klienta, hájili jeho záujmy a poskytli mu právnu ochranu podľa svojho presvedčenia, právnych znalostí a praktických skúseností. 

Predpokladom riadneho výkonu povolania, t.j. „advokácie“ je možnosť advokáta zamestnať advokátskeho koncipienta, ďalej školiť ho a to tým spôsobom, že advokát bude delegovať časť svojej advokátskej práce na advokátskeho koncipienta, nakoľko práve prostredníctvom advokátskeho koncipienta sa môže advokát plnohodnotne a zmysluplne venovať advokátskemu povolaniu s maximálnou mierou spokojnosti pre svojho klienta a/alebo klientov. 

Podľa čl. 13 ods. 3 Ústavy SR platí, že zákonné obmedzenie ústavných práv a základných slobôd musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky. Z uvedeného teda vyplýva, že ak sa má pre advokátske povolanie zaviesť opätovne 5 ročná prax ako predpoklad toho, aby mohol advokát školiť advokátskeho koncipienta bez ohľadu na počet rokov praxe, zastávam názor, že navrhovaná zmena zákona je v rozpore s článkom 13 ods. 3 Ústavy SR, nakoľko obmedzuje ústavné práva len časti skupiny advokátov, ktorí musia spĺňať obmedzujúce podmienky, ktoré sa na ďalšiu skupinu advokátov už vzťahovať nebudú. Novela zákona o advokácií je teda nastavená tak, že obmedzujúce podmienky sa budú týkať len časti advokátov, pričom návrh takejto zmeny zákona o advokácií prichádza práve z dielne tých advokátov, na ktorých sa daná obmedzujúca podmienka vzťahovať už nebude. Uvedené sa preto javí tak, že práve táto skupina advokátov navrhla účelovú zmenu zákona o advokácií a to tak, aby práve oni boli tí, ktorí budú zvýhodní oproti ostatným advokátom. 

Okrem iného, dodatočná 5 ročná prax, ktorá sa navrhuje, ešte nemusí byť zárukou naozaj kvalitnej právnej prípravy advokátskeho koncipienta, nakoľko kvantita nezaručuje automaticky aj kvalitu. Počas zákonom stanovenej praxe advokátskeho koncipienta by si mal advokátsky koncipient osvojiť najmä znalosti práva potrebné pri budúcom výkone povolania advokáta, naučiť sa rozumieť požiadavkám klienta, vedieť použiť teoretické znalosti práva, prípadne aplikovať a využívať poznatky aj z iných oblastí príbuzných právu tak, aby v čo najväčšej miere dokázal advokátsky koncipient v budúcnosti plniť poslanie advokáta, a teda poskytovanie právnych služieb spôsobom, ktorý je v súlade so základnými princípmi a poslaním advokácie. Som presvedčená, že uvedený cieľ, ktorý by mal byť známy každému advokátskemu koncipientovi, sa nepodarí naplniť predĺžením doby trvania advokátskej praxe, nakoľko cieľom danej novely by nemalo byť prijímanie tých opatrení, ktorými sa obmedzí výkon povolania advokácie, ale naopak, hlavným cieľom navrhovateľa novely zákona o advokácie by malo byť prijatie takých opatrení, ktorými sa skvalitní proces výučby na právnických fakultách a zlepší proces doškolovania advokátskych koncipientov, prípadne aj samotných advokátov. 

Odborná príprava advokátskeho koncipienta pod vedením školiteľa - advokáta, by rovnako mala viesť k osvojeniu schopnosti pracovať samostatne, a teda samostatne posúdiť všetky okolnosti smerujúce k poskytnutiu právnych služieb klientovi, ďalej konať a s odbornou starostlivosťou a posúdiť možnosti uspokojenia potrieb klientov. Je všeobecne známe, že nie každý školiteľ - advokát vymedzí pre svojich advokátskych koncipientov, ktorých zamestnáva, dostatočný priestor pre nadobudnutie všetkých nevyhnutných znalostí a schopností potrebných pre budúci výkon povolania advokáta. Domnievam sa, že kvalita odbornej prípravy advokátskeho koncipienta počas zákonom stanovenej advokátskej praxe smerujúca k osvojeniu si všetkých potrebných znalostí a schopností pre budúci výkon povolania advokáta sa predĺžením praxe advokátskeho koncipienta nijako nezlepší. V zmysle uvedeného považujem dĺžku trvania praxe advokátskeho koncipienta podľa aktuálne platného a účinného zákona o advokácii za postačujúcu, nakoľko proces, akým advokát školí svojho advokátskeho koncipienta je individuálny a založený na interných pravidlách advokáta vo vzťahu k advokátskemu koncipientovi. Nie je štatisticky dokázané a ani preukázané inými spôsobmi, že advokát zanedbáva rozširovanie vedomostí a najmä praktických skúseností svojho advokátskeho koncipienta, nakoľko procesy prístupu advokáta a advokátskeho koncipienta sú budované v zásade na prístupoch dobrovoľných a podotýkam, tiež individuálnych a v rámci interných vzťahov. 

Takýto návrh novely zákona o advokácií preto považujem v rozpore s Ústavou SR, nakoľko je diskriminačný, v rozpore so zásadou rovnosti a so zásadou rovnakého zaobchádzania a to z nasledovných dôvodov. 

I. 
Zákaz diskriminácie v zmysle článku 12 Ústavy SR 

Základným cieľom čl. 12 ods. 1 a ods. 2 Ústavy SR je ochrana fyzických a právnických osôb proti diskriminácii zo strany verejnej moci. Diskriminácia je vo všeobecnosti vymedzená ako každý spôsob zaobchádzania s osobou, ktorý je pre túto osobu menej priaznivý než pre iné osoby so zreteľom na rasu, etnickú príslušnosť, sexuálnu orientáciu a iné ústavne stanovené charakteristiky. Rozdielne zaobchádzanie môže ospravedlniť aj nevyhnutnosť prijať pozitívne opatrenia, ktoré by zabezpečili relatívne úplnú rovnosť v advokátskej praxi s osobitným zreteľom na to, aby ľudia neboli znevýhodňovaní so zreteľom na nejakú charakteristiku, ktorá sa vzťahuje len na tieto osoby. Vo všeobecnosti sa princíp rovnosti chápe ako právo na to, aby sa v rovnakých prípadoch zaobchádzalo s osobami rovnako (formálny prístup) a v rozdielnych veciach sa toto zaobchádzanie odlišovalo (materiálny prístup). Východisko pre materiálny prístup k rovnosti spočíva v tom, že v nerovnakých prípadoch je potrebné s osobami zaobchádzať tak, aby to vyjadrovalo ich odlišné postavenie. V týchto prípadoch je potrebné zvážiť tri navzájom prekrývajúce sa prístupy. 

Po prvé, je potrebné vziať do úvahy výsledky, ktoré sa dosiahnu rovnakým alebo nerovnakým zaobchádzaním, najmä z hľadiska výsledku, ktorý je nerovný z hľadiska rozdeľovania, prístupu k pracovným príležitostiam, spravodlivému prístupu k vzdelávaniu, tovarom alebo službám. 

Po druhé, rovnosť v príležitostiach znamená, že skutočná rovnosť sa nemôže dosiahnuť, ak osoby chcú využiť príležitosť, avšak začínajú v rozdielnych podmienkach a východiskách. Preto rovnosť v príležitostiach sa musí prejaviť v tom, že sa vyrovnajú podmienky, za ktorých sa osoby chcú presadiť v existujúcich príležitostiach. Vyrovnávanie takýchto podmienok vyžaduje škálu špeciálnych pozitívnych opatrení na kompenzovanie znevýhodnení alebo odstránení vytvorených bariér. 

Po tretie, rovnosť vo výsledkoch a rovnosť v príležitostiach uznávajú rozmanitosť a rôznorodosť, ktoré vysvetľujú ako existujúce rozdielnosti v spoločenskej realite, ktoré vedú napriek rovnakému zaobchádzaniu k nerovnakým výsledkom a zároveň objasňujú aj to, prečo osoby majú nerovnaké príležitosti najmä na pracovnom trhu. Vychádzajúc z materiálneho chápania rovnosti nie je dôležité, aké rozdiely medzi ľuďmi existujú, pretože ľudia majú rovnakú hodnotu a preto si zaslúžia rovnakú starostlivosť a rešpekt. 

V zmysle novely zákona o advokácii sa má vytvoriť stav, kedy sa paralelne vytvoria dve skupiny advokátov, v rámci ktorých bude mať jedna skupina možnosť plnohodnotne sa venovať výkonu advokácie až potom, ako nadobudne advokát 5 ročnú prax, bez ktorej nebude môcť zamestnať koncipienta ako školiteľ. Práve možnosť advokáta zamestnať koncipienta pritom vytvára samo o sebe základný predpoklad na riadny a ničím nerušený výkon advokátskeho povolania a zároveň umožňuje aj advokátskemu koncipientovi realizovať jeho ústavné právo na slobodnú voľbu povolania, ktoré sa zavedením uvedených zmien výraznou mierou sťaží. 

Z hľadiska vyššie uvedených ústavných princípov rovnosť podľa formálneho princípu sa chápe tak, že v rovnakých prípadoch sa má so všetkými osobami zaobchádzať rovnako a rozdielnych veciach sa zaobchádzanie rozlišuje. V prípade zákona o advokácii, sú to práve tí advokáti, ako osoby toho istého povolania, ktorí musia spĺňať rovnaké podmienky na to, aby boli zapísaní do zoznamu advokátov, pričom tieto podmienky sa vťahujú všeobecne na všetkých advokátov. V prípade návrhu novely zákona o advokácii, sú to opäť advokáti, ako osoby toho istého povolania, ktorí musia spĺňať podmienky na to, aby mohli školiť advokátskeho koncipienta, avšak tieto podmienky sa vťahujú len na niektorých advokátov ako osôb toho istého povolania. Novela zákona teda zavádza isté kritérium, ktoré protiústavne rozdeľuje advokátov na dve skupiny, pričom takýmto kritériom na ich rozlíšenie je zavedenie 5 ročnej praxe ako podmienky školenia advokátskeho koncipienta. Ide teda o kritérium, ktoré zavádza nerovnosť do advokátskeho stavu, ktorá spočíva v tom, že skupina advokátov bude znevýhodnená oproti zvyšnej skupine advokátov. 

Pri zavedení takéhoto kritéria vytvárajúceho nerovnosť je potrebné skúmať, či má takto vytvorená nerovnosť svoj legitímny cieľ, t.j. najmä aký výsledok prinesie uvedené obmedzujúce opatrenie, a či je potrebné rovnosť v príležitostiach týmto obmedzením vyrovnávať z hľadiska legitímneho cieľa. Je síce vecou štátu, aby v záujme zabezpečenia svojich funkcií rozhodol, že určitej skupine poskytne menej výhod ako druhej, avšak ani tu nesmie postupovať svojvoľne. 

Výsledkom takejto legislatívnej úpravy sú totiž dva typy advokátov, rozdelení z toho hľadiska, t.j. či majú alebo nemajú 5 ročnú prax. Dva typy advokátov sa teda vytvoria len na základe návrhu Slovenskej advokátskej komory, pričom takýto návrh prichádza z dielne tých advokátov, ktorý takúto dodatočnú prax absolvovať nikdy nemuseli a novela zákona bude nastavená tak, že prax absolvovať už ani nemusia!!! Preto aj na základe tejto skutočnosti, v takom návrhu zákonnej úpravy nie je žiadny legitímny cieľ, ktorý by opodstatňoval rozdeľovať advokátov zapísaných v zozname Slovenskej advokátskej komory na dve kategórie. Takéto vytvorenie nerovnosti v zozname advokátov nemá ani opodstatnenie z hľadiska vyrovnávania príležitostí pre určitú skupinu znevýhodnených advokátov, ktorej po zavedení „nerovnosti“ by sa mali vyrovnať príležitosti z hľadiska prístupu na právo na slobodnú voľbu povolania. To znamená, že nie je dôvod, aby pri zavedení takéhoto opatrenia sa pri vytvorení dvoch skupín advokátov vyrovnávali podmienky, za ktorých sa druhovo určené znevýhodnené osoby chcú presadiť v existujúcich príležitostiach. 

II. 
Právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť v zmysle článku 35 Ústavy SR 

Právo podnikať a právo uskutočňovať inú zárobkovú činnosť je základom hospodárskeho správania sa ľudí v trhovom hospodárstve. Podľa čl. 35 ods. 1 Ústavy SR je možné uvedené ekonomické právo obmedziť iba zákonom. Právo na slobodnú voľbu podnikania je ústavnou zárukou slobody výkonu hospodárskej činnosti podľa uváženia každého jednotlivca. Toto právo sa priznáva každej osobe, t.j. vyplýva zo zásady rovnosti strán, predovšetkým ide o rovnosť všetkých osôb. Prostredníctvom práva na podnikanie sa zaručuje možnosť vykonávať hospodársku činnosť tam, kde existuje ekonomická konkurencia, ako aj tam, kde ekonomická konkurencia neexistuje. Súčasťou takto poskytnutej záruky nie je ani ochrana podnikateľa pred vstupom konkurenta do zvolenej hospodárskej činnosti. Toto právo sa priznáva osobám ako právny prostriedok rozvoja trhovej ekonomiky zaručenej článkom 55 ods. 1 Ústavy SR. 

Fundamentálnym prvkom trhového hospodárstva a s ním spätej hospodárskej súťaže je voľnosť vstupu každého súťažiteľa a podnikateľa na trh a rovnosť pravidiel správania sa na trhu pre všetkých účastníkov hospodárskej súťaže. Vstup na trh je súčasťou ústavou zaručeného práva podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť, pretože v trhovom hospodárstve je podstatné uplatnenie práva podľa čl. 35 ods. 1 Ústavy SR. Pri obmedzovaní základných práv a slobôd sa musí dbať na ich podstatu a zmysel a príslušné obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ. Slobodu výkonu podnikania možno preto obmedziť len v určitej miere, v akej to rozumná úvaha o všeobecnom prospechu pripúšťa za účelnú. Ochrana základných práv sa preto obmedzuje na odmietnutie protiústavných nadmerne zaťažujúcich práv. Slobodu podnikania možno obmedziť iba vtedy, ak to nevyhnutne vyžaduje ochrana osobitne dôležitých hodnôt. Ak sa do slobody podnikania zasahuje je potrebné stanoviť subjektívne a objektívne predpoklady tohto zasahovania. Cieľom základného práva na slobodu podnikania je umožniť subjektom zúčastňujúcim sa na podnikaní primerané podmienky tak, by obmedzenia mali rozumný charakter a nie znevýhodňujúci. 

Ústava Slovenskej republiky v čl. 35 ods. 1 zaručuje slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť. Ústavné pravo na slobodnú voľbu povolania zahŕňa nielen slobodný výber, ale aj slobodný výkon povolania. Ak povolanie možno vykonávať vo viacerých formách a všetky formy majú určiť spoločenskú vážnosť, slúžia na prospech občana, je voľba formy alebo prechod od jednej formy k druhej voľbou slobodného výkonu povolania. Podľa čl. 35 ods. 2 Ústavy SR zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností. Ústava tak zaručuje každému právo na slobodnú voľbu povolania, a to už od štádia prípravy naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť. 

Ústava SR teda predpokladá obmedzenia a podmienky výkonu povolaní, ktoré vychádzajú z toho, aby každé povolanie malo pevne stanovené kritéria na jeho výkon a nie z toho, aby v rámci každého povolania boli stanovené rôzne podmienky, čím sa do takéhoto povolania vnesie nerovnosť a diskriminácia. Navrhovaná úprava novely zákona o advokácií neupravuje obmedzenia pre všetkých advokátov rovnako, ale zavádza obmedzenia len pre časť advokátov, preto nemôže byť v súlade s Ústavou SR. 

Obmedzenie a diskriminácia advokáta, t.j. pri výkone jeho slobodného povolania ďalej vyplýva aj z navrhovanej novely zákona o advokácií, a to najmä z tej časti navrhovanej novely, v ktorej sa uvádza, že advokát bude môcť zamestnať najviac 3 advokátskych koncipientov ako svojich zamestnancov. Z nasledovného vyplýva, že ak advokát ako zamestnávateľ vie zabezpečiť prácu aj pre viacerých ako 3 advokátskych koncipientov, týmto spôsobom bude advokát ukrátení na možnom zisku a kvalite pri poskytovaní právnych služieb alebo môže stratiť svojich stálych klientov a ďalej prácu bude musieť rozdeliť len medzi 3 advokátskych koncipientov, ktorých nadmerne zaťaží, čo v konečnom dôsledku takéto riešenie nemusí priniesť ani požadovaný prospech pre daného advokáta a samozrejme môže ohroziť aj jeho dobré meno. Obmedziť počet advokátskych koncipientov na počet 3, ktorých môže zamestnať 1 advokát je v rozpore s ústavnými a pracovnými zásadami a rovnako sa dotýka aj porušenia pravidiel hospodárskej súťaže. Z daného hľadiska je možné dospieť k záveru, že obmedzenia sa dotknú jednak advokáta, ktorý môže byť ukrátení na zisku pri výkone svojho výkonu povolania ako aj advokátskeho koncipienta, ktorý môže o prácu prísť v prípade ak zamestnávateľ zamestnáva viac ako 3 advokátskych koncipientov, alebo bude prácou nadmerne zaťažený, čo neprinesie pre neho žiaden prospešný osoh a teda v konečnom dôsledku to nie je prospešné ani pre samotného advokáta. 

Zároveň ak sa advokátsky koncipient nezapíše k inému advokátovi a statí prácu je dôležité poznamenať, že počet odpracovaných mesiacov alebo rokov sa danému advokátskemu koncipientovi nezapočítajú a opätovne mu začne plynúť nová 5 ročná navrhovaná prax. Z morálneho a praktického hľadiska dané riešenie nie je vhodnou alternatívou pre advokátskeho koncipienta, ktorý aj napriek skúsenostiam, vedomostiam a túžbou po vykonávaní povolania advokáta stratí inšpiráciu a chuť bojovať o udržanie sa na trhu práce za mzdové podmienky pri výkone povolania advokátskeho koncipienta. 

Navrhovateľ tejto novely zákona o advokácií chce poukázať na fakt, že rastie enormný počet vyštudovaných absolventov právnických fakúlt, ktorí majú problém nájsť si prácu vo svojom obore. Zatiaľ čo cieľom tejto novely je prijať obmedzujúce opatrenia, ktoré sa budú týkať advokátov ako aj advokátskych koncipientov, a to v podobe pravidiel, ktoré majú diskriminačný charakter, rovnako obmedzujúci a protiústavný, nie je preto vhodné, aby sa navrhovateľ tejto novely zameral len na vyriešenie tejto problematiky a hľadal riešenia len v podobe prijatia obmedzujúcich opatrení, ktorými budú viac menej postihnutí vyštudovaní advokáti a advokátski koncipienti, ale najmä, aby sa zameral a hľadal iné alternatívne riešenia, predovšetkým spomalil spúšťač daných problémov. Problém nenastal teraz, keď trh práce stagnuje, ale spúšťačom týchto problémov bol počiatok, teda štúdium a výučba na právnických fakultách, prípadne aj vysoký počet zapísaných uchádzačov na právnických fakultách. Tým, že sa príjmu tieto obmedzujúce opatrenia nastane ešte väčšia polemika, ktorá sa prehĺbi ešte do väčšej nespokojnosti advokátov, advokátskych koncipientov a prípadných uchádzačov právnických fakúlt. Treba sa preto zamerať na prijatie obmedzujúcich opatrení pri zavedení prísnejších pravidiel ako kritérií, najmä kritérií, ktorými sa obmedzí enormný nárast počtu uchádzačov na právnických fakultách, pretože nie je riešením zaviesť len obmedzujúce opatrenia pre advokátov a advokátskych koncipientov, ale dopátrať sa k príčine a počiatku vzniku problému, prečo rastie počet advokátov a advokátskych koncipientov. 

III. 
Obmedzenie základných práv a slobôd v zmysle článku 13 Ústavy SR 

Čo sa týka obmedzení základných práv a slobôd, vrátane práva na slobodnú voľbu povolania, práva podnikať a vykonávať inú zárobkovú činnosť, v zmysle čl. 13 ods. 3 Ústavy SR platí, že zákonné obmedzenie ústavných práv a slobôd musia platiť rovnako pre všetky prípady, ktoré spĺňajú ustanovené podmienky. Z uvedeného teda vyplýva to, že ak sa má pre advokátske povolanie zaviesť 5 ročná prax ako predpoklad toho, aby mohol advokát školiť koncipienta, pričom takáto prax doteraz zaužívaná nebola a súčasní advokáti mohli školiť koncipientov bez ohľadu na počet rokov praxe, máme za to, že navrhovaná zmena zákona je v rozpore s článkom 13 Ústavy SR, nakoľko obmedzuje ústavné práva len istej skupiny advokátov, ktorí však na to, aby mohli byť advokátmi, musia spĺňať rovnaké podmienky, ako tí advokáti, ktorých sa predmetná zmena netýka. 

Zákonnosť a ústavnosť právnej úpravy končí tam, kde rovnaké alebo nerovnaké zaobchádzanie s upravovanými vecnými stavmi nie je zlučiteľné s hľadiskom, ktoré vychádza z myšlienky spravodlivosti, tam, kde chýba jasný, zreteľný dôvod či už pre rovnaké zaobchádzanie, alebo pre nerovnaké zaobchádzanie. 

Diferencovanie advokátov v rámci advokátskeho stavu, kedy advokáti už raz absolvovali koncipientsku prax ako predpoklad výkonu advokátskeho povolania, preto už nie je realizáciou týchto práv, ale porušením princípu rovnosti a rovnakého zaobchádzania. Vytvorenie dvoch kategórií (skupín) advokátov v rámci advokátskeho povolania je preto neopodstatnené a nie je dostatočne odôvodnené vecnými argumentmi a preto ho možno považovať za rozporné s Ústavou SR na základe vyššie uvedených dôvodov. 

Vyššie uvedené skutočnosti považujem natoľko za dostatočne preukázané, z právneho aj ľudského hľadiska za odôvodnené, a to vychádzajúc z vyššie uvedených argumentov, t.j., že prijatím navrhovanej novely sa nezaručí účel legislatívneho zámeru navrhovateľa a nezlepší sa proces zefektívnenia a intenzívneho skvalitnenia poskytovania právnych služieb zo strany advokátov a čo je ďaleko podstatnejšie, týmito navrhovanými zmenami sa nezlepšia ani problémy vyplývajúce z aplikačnej praxe, ktoré sa naopak ešte prehĺbia. 

Preto žiadam, aby vyššie uvedené pripomienky k navrhovanej novele zákona o advokácií boli prerokované a zohľadnené v rámci postupu v pripomienkovom konaní a následne aj v ďalšom legislatívnom postupe. 

S úctou, 

Mgr. Juraj Šimek 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K bodom 4, 5, 8, 34, 35 a 37 
Hromadná pripomienka proti obmedzovaniu prístupu k výkonu advokátskeho povolania (novela zákona o advokácii) 

Ministerstvo spravodlivosti SR predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh novely zákona o advokácii (https://lt.justice.gov.sk/Material/MaterialHome.aspx?instEID=-1&matEID=5304&langEID=1&tStamp=20120717160228080). Účelom tejto hromadnej pripomienky je upozorniť na viaceré ustanovenia návrhu novely, ktoré bez legitímneho dôvodu obmedzujú prístup k výkonu advokátskeho povolania. Ide najmä, ale nielen o navrhované predĺženie praxe advokátskeho koncipienta. 

Ústava Slovenskej republiky zaručuje každému „právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť“ (čl. 35 ods. 1 ústavy). Ústava síce stanovuje, že tohto práva sa možno domáhať „len v medziach zákonov, ktoré tieto ustanovenia vykonávajú“ (čl. 51 ods. 1 ústavy) a že „zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností“ (čl. 35 ods. 2 ústavy), avšak zároveň určuje, že „pri obmedzovaní základných práv a slobôd sa musí dbať na ich podstatu a zmysel. Takéto obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ.“ (čl. 13 ods. 4). Predlžovanie praxe advokátskeho koncipienta a niektoré ďalšie ustanovenia obsiahnuté v návrhu novely zasahujú do ústavou garantovaného práva na slobodnú voľbu povolania tým, že bez primeraných dôvodov sťažujú prístup k nemu. 

Deklarovaným dôvodom navrhovaných zmien je úsilie o vyššiu kvalitu práce advokátov. Skutočným motívom je však snaha znížiť záujem o prácu advokáta skomplikovaním podmienok pre výkon advokácie. Umelé obmedzovanie konkurencie nebude mať za následok zvyšovanie kvality poskytovaných služieb, ale naopak. Menej konkurencie znamená vyššie ceny a horšiu kvalitu služieb. Preto tieto návrhy nie sú v záujme občanov, ktorým majú byť právne služby poskytované. Z toho dôvodu navrhujeme nepredlžovanie praxe advokátskeho koncipienta z troch na päť rokov a vypustenie ďalších ustanovení z návrhu novely, ktoré by viedli k obmedzovaniu prístupu k povolaniu advokáta bez legitímnych dôvodov. 

Pavel Nechala 
Peter Gonda 
Ondrej Dostál 
Juraj Petrovič 
Michal Drotován 
Hromadnú pripomienku možno podporiť najneskôr v pondelok 6.8.2012. 

Hromadná pripomienka k návrhu zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov v znení neskorších predpisov a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré zákony 

Všetky pripomienky sa týkajú článku I návrhu novely: 

1. Úprava požiadaviek na vzdelanie advokáta 

V článku I v bode 4 týkajúcom sa § 3 ods. 1 písm. b) navrhujeme vypustiť slová „ak žiadateľ získal vysokoškolské vzdelanie najprv v prvom stupni a následne v druhom stupni, vyžaduje sa, aby v oboch stupňoch získal vzdelanie v odbore právo“. Rovnako navrhujeme vypustiť tieto slová v bode 35 týkajúcom sa § 62 ods. 1 písm. b). 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje ako podmienku pre zápis do zoznamu advokátov a rovnako aj do zoznamu advokátskych koncipientov nielen vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo, ale aj absolvovanie oboch stupňov vzdelania v odbore právo v prípade, ak je štúdium rozdelené do dvoch stupňov. V dôvodovej správe argumentuje tým, že „v mnohých prípadoch adepti absolvujú prvý stupeň vysokoškolského štúdia v ľubovoľnom študijnom odbore a následne už len dokončia druhý stupeň v odbore právo, čo možno považovať za obchádzanie účelu aj súčasnej právnej úpravy.“ Je však vecou príslušných vysokých škôl a legislatívy upravujúcej vysokoškolské vzdelávanie, aby absolvovanie druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania garantovalo požadovanú úroveň osvojenia vedomostí. Uvedená požiadavka na absolvovanie aj prvého stupňa vysokoškolského vzdelávania v odbore právo sa má pritom uplatniť len vo vzťahu k advokátom. Zákony takúto podmienku nestanovujú vo vzťahu k sudcom, prokurátorom alebo notárom, od ktorých vyžadujú vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo. Neexistuje dôvod, aby na výkon advokátskeho povolania boli stanovované prísnejšie podmienky ako na výkon funkcie sudcu, prokurátora alebo notára. Účelom tohto návrhu je obmedzenie počtu možných uchádzačov o výkon advokátskeho povolania. Schválenie návrhu by navyše pôsobilo diskriminačne voči tým, ktorí už v minulosti získali vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo, pričom prvý stupeň absolvovali v inom študijnom odbore, keďže doteraz podmienku vzdelania spĺňali a po schválení novely by ju už nespĺňali. 

2. Nepredlžovanie praxe advokátskeho koncipienta na päť rokov 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 5. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje predĺžiť dobu prípravy na povolanie advokáta formou praxe advokátskeho koncipienta z troch na päť rokov. V dôvodovej správe argumentuje požiadavkami na kvalitu výkonu advokátskeho povolania. Pritom však nijako nepreukazuje, že predlženie koncipientskej praxe prispeje k zvýšeniu kvality prípravy advokátov. Dôvodová správa poukazuje na to, že podmienkou vymenovania za sudcu je vek minimálne 30 rokov, z čoho v kombinácii s predpokladaným ukončením vzdelávania vo veku 23 rokov odvodzuje „7 ročnú odbornú prax“. V tomto prípade však ide o číru špekuláciu. Ukončiť vysokoškolské vzdelanie možno aj neskôr ako veku 23 rokov. Medzi ukončením vysokoškolského vzdelania a dovŕšením veku 30 rokov môže absolvent pôsobiť v iných povolaniach, môže výkon zamestnania prerušiť z dôvodu starostlivosti o dieťa, z dôvodu ďalšieho vzdelávania alebo z iných dôvodov. Zákon o sudcoch v predpokladoch na vymenovanie za sudcu (§ 5 ods. 1) nestanovuje žiadnu podmienku predchádzajúceho absolvovania právnej praxe. Dôvodová správa ďalej poukazuje na to, že predpokladom vymenovania za notára je najmenej „päťročná kvalifikovaná prax“. Zákon o notároch však stanovuje požiadavku právnej praxe v dĺžke päť rokov, z toho „najmenej dva roky notársku prax“ (§ 11 ods. 1 písm. d)). Do notárskej praxe sa pritom započíta aj „prax sudcu, advokáta, komerčného právnika a prokurátora; komora môže do notárskej praxe započítať aj inú právnu prax“ (§ 11 ods. 2). Porovnateľná s praxou advokátskeho koncipienta je tak v tomto prípade nie päťročná právna prax, ale dvojročná notárska prax. Rovnako ako pri sudcoch, ani pri prokurátoroch nestanovuje zákon ako podmienku vymenovania do funkcie predchádzajúcu prax. Podľa zákona o prokurátoroch je jedným z predpokladov na vznik služobného pomeru prokurátora vek najmenej 25 rokov (§ 6 ods. 2 písm. a)). To logikou dôvodovej správy uplatnenou vo vzťahu k sudcom znamená, že prokurátorom sa možno stať už dva roky po absolvovaní vysokoškolského vzdelania druhého stupňa. Do roku 2011 existoval inštitút justičného čakateľa, účelom ktorého bola odborná príprava na výkon funkcie sudcu. Príprava justičného čakateľa trvala podľa zákona o sudcoch tri roky (§ 149a ods. 5). Rovnako do roku 2011 existoval aj inštitút právneho čakateľa prokuratúry, účelom ktorého bola odborná príprava na výkon funkcie prokurátora. Prípravná prax právneho čakateľa prokuratúry bola podľa zákona o prokurátoroch trojročná (§ 244 ods. 1). Neexistuje žiadny vecný dôvod, aby pre odbornú prípravu advokátov bola zákonom určená dlhšia doba, než je alebo v nedávnej minulosti bola zákonom stanovená doba pre odbornú prípravu sudcov, prokurátorov alebo notárov. 

Nevypustenie možnosti započítania inej právnej praxe 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 8. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje vypustiť v § 6 ods. 2 druhú a tretiu vetu. § 6 ods. 2 znie: „Komora započíta do praxe advokátskeho koncipienta prax sudcu, justičného čakateľa, prokurátora, právneho čakateľa prokuratúry a notársku prax. Komora môže započítať do praxe advokátskeho koncipienta aj inú právnu prax. Podmienky započítania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta určí predpis komory.“ Dôvodová správa k tomu uvádza: „Započítavanie inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta pri súčasnej saturácii a dostupnosti nie je odôvodnené. Inštitút mal opodstatnenie v čase, kedy bolo potrebné naplniť počet advokátov. V súčasnosti je dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná, komora ročne zapisuje okolo 500 nových advokátskych koncipientov, započítavanie inej právnej praxe nie je bežné ani v iných profesiách, zbytočne deformuje inštitút advokátskeho koncipienta, negatívne vplýva na jeho výchovu a ďalšie vzdelávanie.“ Účelom navrhovanej zmeny je len obmedzenie prístupu k povolaniu advokáta, čo je zrejmé z konštatovania, že „dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná“. Prístup k výkonu povolania by nemal byť vecou subjektívneho pocitu tých, ktorí už v súčasnosti toto povolanie vykonávajú a snažia sa ovplyvniť podmienky pre výkon povolania ďalšími záujemcami. Právo na slobodnú voľbu povolania, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť garantuje ústava (čl. 35 ods. 1). Zasahovať do tohto práva a obmedzovať ho by zákon mal len v nevyhnutnej miere a na základe dostatočných a primeraných dôvodov. Údajná „nadštandardná dostupnosť“ prístupu k výkonu advokátskeho povolania takýmto dôvodom nie je. Zákon o sudcoch, ani zákon o prokurátoroch nestanovujú podmienku absolvovania odbornej praxe. Zákon o notároch síce stanovuje aj podmienku vykonania dvojročnej notárskej praxe, pričom však pripúšťa možnosť, že sa do nej započíta iná právna prax (§ 11 ods. 2). Neexistuje vecný dôvod, aby sa zákonom vylúčila možnosť započítania inej právnej praxe advokátskym koncipientom, najmä s ohľadom na to, že o jej započítaní aj tak rozhoduje advokátska komora. 

Nezavádzanie povinnosti päťročného zápisu v zozname advokátov pre advokátov zamestnávajúcich advokátskych koncipientov 

V článku I navrhujeme v bode 34 týkajúcom sa § 62 ods. 1 vypustiť slová „ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov; v prípade výkonu advokácie podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e) je podmienka piatich rokov splnená aj v prípade, ak ju spĺňal pri samostatnom výkone každý zo spoločníkov“ . 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zaviesť podmienku, že advokátskeho koncipienta môže zamestnať len advokát vykonávajúci prax najmenej päť rokov. Dôvodová správa to odôvodňuje požiadavkou na garantovanie určitej úrovne skúseností školiteľa. Päťročná advokátska prax však nie je žiadnou garanciou kvality odbornej prípravy advokátskeho koncipienta advokátom. Účelom navrhovanej zmeny je obmedziť počet advokátov, u ktorých je možné vykonávať koncipientsku prax, a tým sťažovať prístup k výkonu advokátskeho povolania ďalším záujemcom. 

Neobmedzovanie počtu advokátskych koncipientov na advokáta 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 37. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje stanoviť, že jeden advokát nemôže zamestnávať viac ako troch koncipientov. Dôvodová správa argumentuje náročnosťou výkonu advokátskeho povolania a konštatuje, že „efektívnosť školiť popri výkone povolania iných sa však pri počte vyššom ako tri stráca.“ Pre uvedené konštatovanie však neexistuje žiadna opora. Nepochybne existujú advokáti, ktorí nevenujú dostatočnú pozornosť príprave koncipientov ani v prípade, že zamestnávajú len jedného koncipienta. Rovnako môžu existovať advokáti, absolvovanie praxe u ktorých je kvalitnou prípravou a prínosom pre koncipientov aj v prípade, že ich má advokát viac ako troch. Číslo tri nie je nie je ničím podložené. Účelom navrhovanej zmeny je obmedziť počet príležitostí na vykonanie koncipientskej praxe, a tým sťažiť prístup k výkonu advokátskeho povolania ďalším záujemcom. 

V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Drotován, Na pasekách 14, 831 06 Bratislava 
Pavel Nechala, NItrianska 3, 821 08 Bratislava, nechala@advocate.sk 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mJYdSmo 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K návrhu zákona ako celku 
Hromadná pripomienka proti obmedzovaniu prístupu k výkonu advokátskeho povolania (novela zákona o advokácii) 

Ministerstvo spravodlivosti SR predložilo do medzirezortného pripomienkového konania návrh novely zákona o advokácii (https://lt.justice.gov.sk/Material/MaterialHome.aspx?instEID=-1&matEID=5304&langEID=1&tStamp=20120717160228080). Účelom tejto hromadnej pripomienky je upozorniť na viaceré ustanovenia návrhu novely, ktoré bez legitímneho dôvodu obmedzujú prístup k výkonu advokátskeho povolania. Ide najmä, ale nielen o navrhované predĺženie praxe advokátskeho koncipienta. 

Ústava Slovenskej republiky zaručuje každému „právo na slobodnú voľbu povolania a prípravu naň, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť“ (čl. 35 ods. 1 ústavy). Ústava síce stanovuje, že tohto práva sa možno domáhať „len v medziach zákonov, ktoré tieto ustanovenia vykonávajú“ (čl. 51 ods. 1 ústavy) a že „zákon môže ustanoviť podmienky a obmedzenia výkonu určitých povolaní alebo činností“ (čl. 35 ods. 2 ústavy), avšak zároveň určuje, že „pri obmedzovaní základných práv a slobôd sa musí dbať na ich podstatu a zmysel. Takéto obmedzenia sa môžu použiť len na ustanovený cieľ.“ (čl. 13 ods. 4). Predlžovanie praxe advokátskeho koncipienta a niektoré ďalšie ustanovenia obsiahnuté v návrhu novely zasahujú do ústavou garantovaného práva na slobodnú voľbu povolania tým, že bez primeraných dôvodov sťažujú prístup k nemu. 

Deklarovaným dôvodom navrhovaných zmien je úsilie o vyššiu kvalitu práce advokátov. Skutočným motívom je však snaha znížiť záujem o prácu advokáta skomplikovaním podmienok pre výkon advokácie. Umelé obmedzovanie konkurencie nebude mať za následok zvyšovanie kvality poskytovaných služieb, ale naopak. Menej konkurencie znamená vyššie ceny a horšiu kvalitu služieb. Preto tieto návrhy nie sú v záujme občanov, ktorým majú byť právne služby poskytované. Z toho dôvodu navrhujeme nepredlžovanie praxe advokátskeho koncipienta z troch na päť rokov a vypustenie ďalších ustanovení z návrhu novely, ktoré by viedli k obmedzovaniu prístupu k povolaniu advokáta bez legitímnych dôvodov. 

Pavel Nechala 
Peter Gonda 
Ondrej Dostál 
Juraj Petrovič 
Michal Drotován 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mMOtAcs 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 4 a bodu 35 
1. Úprava požiadaviek na vzdelanie advokáta 

V článku I v bode 4 týkajúcom sa § 3 ods. 1 písm. b) navrhujeme vypustiť slová „ak žiadateľ získal vysokoškolské vzdelanie najprv v prvom stupni a následne v druhom stupni, vyžaduje sa, aby v oboch stupňoch získal vzdelanie v odbore právo“. Rovnako navrhujeme vypustiť tieto slová v bode 35 týkajúcom sa § 62 ods. 1 písm. b). 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje ako podmienku pre zápis do zoznamu advokátov a rovnako aj do zoznamu advokátskych koncipientov nielen vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo, ale aj absolvovanie oboch stupňov vzdelania v odbore právo v prípade, ak je štúdium rozdelené do dvoch stupňov. V dôvodovej správe argumentuje tým, že „v mnohých prípadoch adepti absolvujú prvý stupeň vysokoškolského štúdia v ľubovoľnom študijnom odbore a následne už len dokončia druhý stupeň v odbore právo, čo možno považovať za obchádzanie účelu aj súčasnej právnej úpravy.“ Je však vecou príslušných vysokých škôl a legislatívy upravujúcej vysokoškolské vzdelávanie, aby absolvovanie druhého stupňa vysokoškolského vzdelávania garantovalo požadovanú úroveň osvojenia vedomostí. Uvedená požiadavka na absolvovanie aj prvého stupňa vysokoškolského vzdelávania v odbore právo sa má pritom uplatniť len vo vzťahu k advokátom. Zákony takúto podmienku nestanovujú vo vzťahu k sudcom, prokurátorom alebo notárom, od ktorých vyžadujú vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo. Neexistuje dôvod, aby na výkon advokátskeho povolania boli stanovované prísnejšie podmienky ako na výkon funkcie sudcu, prokurátora alebo notára. Účelom tohto návrhu je obmedzenie počtu možných uchádzačov o výkon advokátskeho povolania. Schválenie návrhu by navyše pôsobilo diskriminačne voči tým, ktorí už v minulosti získali vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa v študijnom odbore právo, pričom prvý stupeň absolvovali v inom študijnom odbore, keďže doteraz podmienku vzdelania spĺňali a po schválení novely by ju už nespĺňali. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mMZgawl 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 5 
2. Nepredlžovanie praxe advokátskeho koncipienta na päť rokov 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 5. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje predĺžiť dobu prípravy na povolanie advokáta formou praxe advokátskeho koncipienta z troch na päť rokov. V dôvodovej správe argumentuje požiadavkami na kvalitu výkonu advokátskeho povolania. Pritom však nijako nepreukazuje, že predlženie koncipientskej praxe prispeje k zvýšeniu kvality prípravy advokátov. Dôvodová správa poukazuje na to, že podmienkou vymenovania za sudcu je vek minimálne 30 rokov, z čoho v kombinácii s predpokladaným ukončením vzdelávania vo veku 23 rokov odvodzuje „7 ročnú odbornú prax“. V tomto prípade však ide o číru špekuláciu. Ukončiť vysokoškolské vzdelanie možno aj neskôr ako veku 23 rokov. Medzi ukončením vysokoškolského vzdelania a dovŕšením veku 30 rokov môže absolvent pôsobiť v iných povolaniach, môže výkon zamestnania prerušiť z dôvodu starostlivosti o dieťa, z dôvodu ďalšieho vzdelávania alebo z iných dôvodov. Zákon o sudcoch v predpokladoch na vymenovanie za sudcu (§ 5 ods. 1) nestanovuje žiadnu podmienku predchádzajúceho absolvovania právnej praxe. Dôvodová správa ďalej poukazuje na to, že predpokladom vymenovania za notára je najmenej „päťročná kvalifikovaná prax“. Zákon o notároch však stanovuje požiadavku právnej praxe v dĺžke päť rokov, z toho „najmenej dva roky notársku prax“ (§ 11 ods. 1 písm. d)). Do notárskej praxe sa pritom započíta aj „prax sudcu, advokáta, komerčného právnika a prokurátora; komora môže do notárskej praxe započítať aj inú právnu prax“ (§ 11 ods. 2). Porovnateľná s praxou advokátskeho koncipienta je tak v tomto prípade nie päťročná právna prax, ale dvojročná notárska prax. Rovnako ako pri sudcoch, ani pri prokurátoroch nestanovuje zákon ako podmienku vymenovania do funkcie predchádzajúcu prax. Podľa zákona o prokurátoroch je jedným z predpokladov na vznik služobného pomeru prokurátora vek najmenej 25 rokov (§ 6 ods. 2 písm. a)). To logikou dôvodovej správy uplatnenou vo vzťahu k sudcom znamená, že prokurátorom sa možno stať už dva roky po absolvovaní vysokoškolského vzdelania druhého stupňa. Do roku 2011 existoval inštitút justičného čakateľa, účelom ktorého bola odborná príprava na výkon funkcie sudcu. Príprava justičného čakateľa trvala podľa zákona o sudcoch tri roky (§ 149a ods. 5). Rovnako do roku 2011 existoval aj inštitút právneho čakateľa prokuratúry, účelom ktorého bola odborná príprava na výkon funkcie prokurátora. Prípravná prax právneho čakateľa prokuratúry bola podľa zákona o prokurátoroch trojročná (§ 244 ods. 1). Neexistuje žiadny vecný dôvod, aby pre odbornú prípravu advokátov bola zákonom určená dlhšia doba, než je alebo v nedávnej minulosti bola zákonom stanovená doba pre odbornú prípravu sudcov, prokurátorov alebo notárov. 

V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Drotován, Na pasekách 14, 831 06 Bratislava 
Pavel Nechala, NItrianska 3, 821 08 Bratislava, nechala@advocate.sk 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mMnlMdj 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 8 
Nevypustenie možnosti započítania inej právnej praxe 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 8. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje vypustiť v § 6 ods. 2 druhú a tretiu vetu. § 6 ods. 2 znie: „Komora započíta do praxe advokátskeho koncipienta prax sudcu, justičného čakateľa, prokurátora, právneho čakateľa prokuratúry a notársku prax. Komora môže započítať do praxe advokátskeho koncipienta aj inú právnu prax. Podmienky započítania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta určí predpis komory.“ Dôvodová správa k tomu uvádza: „Započítavanie inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta pri súčasnej saturácii a dostupnosti nie je odôvodnené. Inštitút mal opodstatnenie v čase, kedy bolo potrebné naplniť počet advokátov. V súčasnosti je dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná, komora ročne zapisuje okolo 500 nových advokátskych koncipientov, započítavanie inej právnej praxe nie je bežné ani v iných profesiách, zbytočne deformuje inštitút advokátskeho koncipienta, negatívne vplýva na jeho výchovu a ďalšie vzdelávanie.“ Účelom navrhovanej zmeny je len obmedzenie prístupu k povolaniu advokáta, čo je zrejmé z konštatovania, že „dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná“. Prístup k výkonu povolania by nemal byť vecou subjektívneho pocitu tých, ktorí už v súčasnosti toto povolanie vykonávajú a snažia sa ovplyvniť podmienky pre výkon povolania ďalšími záujemcami. Právo na slobodnú voľbu povolania, ako aj právo podnikať a uskutočňovať inú zárobkovú činnosť garantuje ústava (čl. 35 ods. 1). Zasahovať do tohto práva a obmedzovať ho by zákon mal len v nevyhnutnej miere a na základe dostatočných a primeraných dôvodov. Údajná „nadštandardná dostupnosť“ prístupu k výkonu advokátskeho povolania takýmto dôvodom nie je. Zákon o sudcoch, ani zákon o prokurátoroch nestanovujú podmienku absolvovania odbornej praxe. Zákon o notároch síce stanovuje aj podmienku vykonania dvojročnej notárskej praxe, pričom však pripúšťa možnosť, že sa do nej započíta iná právna prax (§ 11 ods. 2). Neexistuje vecný dôvod, aby sa zákonom vylúčila možnosť započítania inej právnej praxe advokátskym koncipientom, najmä s ohľadom na to, že o jej započítaní aj tak rozhoduje advokátska komora. 

V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Drotován, Na pasekách 14, 831 06 Bratislava 
Pavel Nechala, NItrianska 3, 821 08 Bratislava, nechala@advocate.sk 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mN7JNhK 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 34 
Nezavádzanie povinnosti päťročného zápisu v zozname advokátov pre advokátov zamestnávajúcich advokátskych koncipientov 

V článku I navrhujeme v bode 34 týkajúcom sa § 62 ods. 1 vypustiť slová „ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov; v prípade výkonu advokácie podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e) je podmienka piatich rokov splnená aj v prípade, ak ju spĺňal pri samostatnom výkone každý zo spoločníkov“ . 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje zaviesť podmienku, že advokátskeho koncipienta môže zamestnať len advokát vykonávajúci prax najmenej päť rokov. Dôvodová správa to odôvodňuje požiadavkou na garantovanie určitej úrovne skúseností školiteľa. Päťročná advokátska prax však nie je žiadnou garanciou kvality odbornej prípravy advokátskeho koncipienta advokátom. Účelom navrhovanej zmeny je obmedziť počet advokátov, u ktorých je možné vykonávať koncipientsku prax, a tým sťažovať prístup k výkonu advokátskeho povolania ďalším záujemcom. 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mNMbtne 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	K čl. I bodu 37 
Neobmedzovanie počtu advokátskych koncipientov na advokáta 

V článku I navrhujeme vypustiť bod 37. 

Túto pripomienku považujeme za zásadnú. 

Odôvodnenie: Ministerstvo navrhuje stanoviť, že jeden advokát nemôže zamestnávať viac ako troch koncipientov. Dôvodová správa argumentuje náročnosťou výkonu advokátskeho povolania a konštatuje, že „efektívnosť školiť popri výkone povolania iných sa však pri počte vyššom ako tri stráca.“ Pre uvedené konštatovanie však neexistuje žiadna opora. Nepochybne existujú advokáti, ktorí nevenujú dostatočnú pozornosť príprave koncipientov ani v prípade, že zamestnávajú len jedného koncipienta. Rovnako môžu existovať advokáti, absolvovanie praxe u ktorých je kvalitnou prípravou a prínosom pre koncipientov aj v prípade, že ich má advokát viac ako troch. Číslo tri nie je nie je ničím podložené. Účelom navrhovanej zmeny je obmedziť počet príležitostí na vykonanie koncipientskej praxe, a tým sťažiť prístup k výkonu advokátskeho povolania ďalším záujemcom. 

V prípade, že Ministerstvo spravodlivosti SR nevyhovie hromadnej pripomienke, žiadame uskutočnenie rozporového konania, na ktoré budú písomne pozvaní nižšie uvedení zástupcovia verejnosti. 

Ondrej Dostál, Beskydská 8, 811 05 Bratislava, ondrejdostal @ oks.sk 
Juraj Petrovič, Hrdličkova 32, 831 01 Bratislava 
Michal Drotován, Na pasekách 14, 831 06 Bratislava 
Pavel Nechala, NItrianska 3, 821 08 Bratislava, nechala@advocate.sk 

Viac na: http://www.changenet.sk/?section=kampane&x=673388#ixzz22mNW055p 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	5. V § 3 ods. 1 písm. c) sa slovo „trojročnú“ nahrádza slovom „päťročnú“ 
§ 3 ods. 1 písm. c) zákona o advokácii znie : Komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej doručenia toho, kto získal najmenej trojročnú prax ako advokátsky koncipient. 

Dôvodová správa k bodu 5 : 

Návrh na predlženie prípravy na povolanie advokáta formou predchádzajúcej praxe advokátskeho koncipienta súvisí s mierou zodpovednosti advokáta pri výkone povolania. Advokát po zápise do zoznamu advokátov môže bez akéhokoľvek obmedzenia poskytovať právne služby, Kvalita výkonu povolania môže mať výrazné následky na klientov, či už majetkové alebo v oblasti trestného práva súvisiace s osobnou slobodou a resp. bezúhonnosťou osoby, ktorú advokát zastupuje, resp. obhajuje. Tak ako nie je v prípade povolania lekára alebo pri iných náročných povolaniach žiaduce, aby priamu zodpovednosť prevzala osoba bez náležitej praktickej prípravy, tak v prípade povolania advokáta je takisto práve z vyššie uvedených dôvodov účelné, aby náležitá príprava na výkon advokátskeho povolania trvala dostatočne dlhý čas. V prípade sudcu je v slovenskou právnom poriadku limitovaný prístup k výkonu funkcie odbornou skúškou (justičná, advokátska, notárska...) a vekom 30 rokov. Vek 30 rokov pri predpokladanom ukončení kvalifikovaného vzdelania vo veku 23 rokov predpokladá 7 ročnú odbornú prax, v kombinácii s požiadavkou odbornej skúšky to zároveň znamená, že to nemôže byť hocijaká právna prax. V prípade notára kombinácia trojročnej praxe advokátskeho koncipienta a následne praxe notárskeho kandidáta tiež predpokladá päťročnú kvalifikovanú prax. Prístup k advokátskemu povolaniu na rozdiel od povolania sudcu alebo notára nie je obmedzený ani kvantifikačným kritériom (obmedzený počet miest) ani výberovým konaním. Jediným kritériom je trh práce, resp. potreby na strane dopytu po právnych službách. Navrhovaná požiadavka predĺženia dĺžky odbornej praxe ani do budúcnosti neobmedzuje trh právnych služieb, nezavádza obmedzenie počtu advokátov, jej cieľom je zabezpečiť pre klientov skúsenejších a kvalifikovanejších právnych zástupcov a vytvoriť v oblasti prípravy na výkon advokátskeho povolania. Požiadavka dlhšej prípravy na výkon advokátskeho povolania pod vedením advokáta nie je výnimočná ani v iných členských štátoch EÚ. 

Krátky exkurz do histórie trvania koncipientskej praxe : 

Zákon č. 114/1951 Zb. o advokácii v § 13 ods. 1 písm. c) upravil, že “ … advokátom môže byť len ten, kto je občiansky bezúhonný, je oddaný ľudovodemokratickému zriadeniu a konal právnu prax po dobu aspoň dvoch rokov ... “. 

Následne zákon č. 57/1963 Zb. o advokácii v § 17 ods. 1 stanovil, že “ … advokátom môže byť občan Československej socialistickej republiky, ktorý je oddaný socialistickému zriadeniu, je občiansky bezúhonný, má právnické vzdelanie, vykonával po dobu dvoch rokov úspešne právnu prax zakončenú záverečným hodnotením a je členom združenia …“. 

Následne zákon č. 133/1975 Zb. o advokácii podľa § 29 vymedzil, že “ … za člena združenia možno prijať len občana Československej socialistickej republiky, ktorý je plne spôsobilý na právne úkony, oddaný socialistickému zriadeniu, občiansky bezúhonný, má úplné vysokoškolské právnické vzdelanie, vykonával počas troch rokov právnu prax, z toho aspoň dva roky v advokácii, a úspešne zložil advokátsku skúšku ... “. 

Zákon o advokácii č. 132/1990 Zb. o advokácii s účinnosťou od 01.07.1990 v § 3 ods. 1 písm. c) upravil, že “ … komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej obdržania toho, kto vykonal päťročnú právnickú prax, z toho najmenej tri roky ako advokátsky koncipient ...“. 

Zatiaľ poslednú zmenu priniesla novela zákona o advokácii č. 302/1999 Z. z., podľa ktorej “ … komora zapíše do zoznamu advokátov na písomnú žiadosť do dvoch mesiacov odo dňa jej obdržania toho, kto vykonal najmenej trojročnú prax ako advokátsky koncipient ... “. 

Sme toho názoru, že dôvodom návrhu predĺžiť dobu prípravy advokáta z troch na päť rokov nie je vedené snahou skvalitniť výkon advokácie, pretože to by členom komory mohol byť naozaj len málokto. 

Absolvent právnickej fakulty má dnes kvalitnejšie teoretické vzdelanie v oblasti súkromného a verejného práva, ako ktorýkoľvek advokát, ktorý získal diplom do roku 1990 s tým rozdielom, že marxizmus – leninizmus nahradil prácou s počítačom, znalosťou cudzích jazykov a včeobecnou rozhľadenosťou. 

Jediným simulovaným dôvodom je snaha časti advokátskej komory obmedziť prístup absolventov právnických fakult ku koncipientskej praxi a následnému výkonu advokácie. Dnes advokát – školiteľ v prevažnej väčšine prípadov ponúka advokátskemu koncipientovi množstvo vysoko odbornej práce za minimálnu, alebo o niečo vyššiu mzdu bez toho, aby sa advokátskemu koncipientovi relevantným spôsobom venoval, vychovával ho a viedol, pretože si vychováva konkurenciu. 

Po troch rokoch podpriemerne ohodnotenej práce bez tútorstva, alebo po novom po piatich rokoch podpriemerne ohodnotenej práce bez tútorstva bude mať možnosť prihlásiť sa advokátsku skúšku, túto zložiť a … nebude mať prostriedky na založenie vlastnej advokátskej kancelárie a výkon advokácie. 

V predloženom návrhu ministerstva spravodlivosti nie je jediný prvok, z ktorého by bolo možné vyvodiť skvalitnenie prípravy advokátskeho koncipienta. Advokátsky koncipient od prvého dňa praxe vykonáva rovnakú alebo kvalitnejšiu prácu ako advokát – školiteľ bez adekvátneho ohodnotenia. 

Súčasnej generácii advokátov v skutočnosti nejde o skvalitnenie výkonu advokácie, pretože zavedenie mechanizmov, ktoré by sledovali a zverejňovali kvalitu jednotlivých advokátov, by u nich odhalilo rovnaké, resp. ešte závažnejšie nedostatky než u začínajúcich advokátov. Súčasná generácia advokátov nahrádza kvalitu práce rutinou, plagiátorstvom, využíva dostupnú lacnú kvalifikovanú pracovnú silu advokátskych koncipientov a robí všetko preto, aby odradila konkurenciu, alebo ju aspoň oslabila. 
Pokiaľ by v Slovenskej republike fungoval trh právnych služieb, ktorý by kvalitu právnych služieb generoval prirodzeným výberom a nie autoritárskou reguláciou stavovskej komory, tak by navrhovanú novelu ako celok bolo možné považovaž za prínos. Pokiaľ však aj v advokácii nebude platiť, že kvalita sa dosahuje prirodzeným výberom a nie nadmernou a ničím neopodstatnenou reguláciou, tak navrhovaná novela vrátane predĺženia koncipientskej praxe nemá opodstatnenie. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

S úctou JUDr. Michal Vlkolinský, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	8. V § 6 ods. 2 sa vypúšťa druhá a tretia veta. 
§ 6 ods. 2 zákona o advokácii znie : Komora započíta do praxe advokátskeho koncipienta prax sudcu, justičného čakateľa, prokurátora, právneho čakateľa prokuratúry a notársku prax. Komora môže započítať do praxe advokátskeho koncipienta aj inú právnu prax. Podmienky započítania inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta určí predpis komory. 

Dôvodová správa k bodu 8 : 

Započítavanie inej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta pri súčasnej saturácii a dostupnosti nie je odôvodnené. Inštitút mal opodstatnenie v čase, kedy bolo potrebné naplniť počet advokátov. V súčasnosti je dostupnosť k výkonu advokátskeho povolania nadštandardná, komora ročne zapisuje okolo 500 nových advokátskych koncipientov, započítavanie inej právnej praxe nie je bežné ani v iných profesiách, zbytočne deformuje inštitút advokátskeho koncipienta, negatívne vplýva na jeho výchovu a ďalšie vzdelávanie. 

Nemožno súhlasiť s navrhovanou zmenou, ktorá vylučuje započítanie inej, rovnocennej, kvalifikovanej právnej praxe do praxe advokátskeho koncipienta. Osoba, ktorá žiada o započítanie inej právnej praxe má zodpovedajúce právnické vzdelanie a právnu prax s tým rozdielom, že túto nevykonávala ako advokátsky koncipient. Nie každý absolvent právnickej fakulty má možnosť sa hneď zamestnať ako advokátsky koncipient, ale získa právnu prax v inej oblasti práva. Navrhovaná novela zákona o advokácii však považuje takúto prax za menej hodnotnú ako prax advokátskeho koncipienta, pritom práve rozhľad advokátskeho koncipienta v inej oblasti práva je nesporým prínosom nielen pre samotného koncipienta, ale aj pre advokáta – školiteľa a samotných klientov s tým, že vedie aj k samotnej špecializácii budúceho advokáta (napr. daňové, colné, pracovné právo, verejné obstarávania, výkon dobrovoľných dražieb a pod.) 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

S úctou 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolem, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	9. V § 6 ods. 3 sa za slová „§ 3 ods. 1 písm. a), b), e) až g)“ vkladajú slová „absolvoval vzdelávanie v rozsahu a za podmienok určeným vnútorným predpisom komory“. 
§ 6 ods. 3 zákona o advokácii znie : Komora umožní do šiestich mesiacov od doručenia písomnej žiadosti vykonať advokátsku skúšku každému, kto spĺňa podmienky podľa § 3 ods. 1 písm. a), b), e) až g), zaplatil poplatok za advokátsku skúšku a preukáže, že najneskôr ku dňu konania advokátskej skúšky určeného komorou získal prax podľa § 3 ods. 1 písm. c). 

Dôvodová správa k bodu 9 : 

Požiadavka ďalšieho vzdelávania je dôležitou súčasťou prípravy na každé špecializované povolanie. V prípade advokátskeho koncipienta sa táto požiadavka javí nevyhnutnou a v súčasnom zákone chýba ustanovenie zabezpečujúce jej reálnu vymožiteľnosť. Úprava smeruje k ďalšiemu zvýšeniu kvalifikácie advokátskych koncipientov. 

V prvom rade je potrebné zdôrazniť, že Slovenská advokátska komora ako stavovská organizácia nie je vzdelávacia inštitúcia a nemá oprávnenie poskytovať vzdelanie, a to ani pre svojich členov. 

V druhom rade podmienka “absolvovania vzdelania … ” vychádza zo Slovenskou advokátskou komorou presadzovanej praxe, ktorá má doposiaľ pochybnú oporu v Uznesení konferencie advokátov o výchove advokátskych koncipientov a ďalšom vzdelávaní advokátov zo dňa 19.06.2010, podľa ktorého o. i. “ … komora organizuje pre advokátskych koncipientov v jarných a jesenných termínoch semináre (§ 3 ods. 1 uznesenia) … účasť advokátskeho koncipienta na seminároch je povinná (§ 3 ods. 2 uznesenia) … školiteľ je povinný poskytnúť advokátskemu koncipientovi za podmienok ustanovených osobitným predpisom náhradu cestovných výdavkov, výdavkov za ubytovanie, stravné a náhradu vedľajších výdavkov, ktoré mu vzniknú s účasťou na seminároch organizovaných komorou … (§ 5 ods. 2 uznesenia). 

Podľa § 6 ods. 1 vyššie cit. uznesenia, “… komora organizuje podľa potrieb a požiadaviek advokátov, ich zamestnancov a pre širšiu právnickú verejnosť semináre a prednášky o aktuálnych problémoch právnej praxe alebo o otázkach významných pre advokáta … účasť na podujatiach uvedených v odseku 1 je dobrovoľná …” (§ 6 ods. 1 a 2 uznesenia). 

Takže na jednej strane vnútorný predpis komory upravuje povinnú účasť advokátskych koncipientov na seminároch, na strane druhej účasť advokátov je dobrovoľná. Účasť na seminároch advokátskych koncipientov je značne nákladná – priemerný seminar trvá od štvrtka do soboty a obvykle zahŕňa ubytovanie od stredy do soboty, stravu, cestovné a účastnícky poplatok, čo predstavuje sumu cca 200,-Eur za jeden seminár. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

S úctou 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	10. V § 7 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie:  
„(3) Komora môže vyčiarknuť zo zoznamu advokátov aj toho, komu bolo právoplatne uložené disciplinárne opatrenie peňažná pokuta a v lehote do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bolo disciplinárne opatrenie uložené si svoju povinnosť nesplnil. Komora môže vyčiarknuť zo zoznamu advokátov aj toho, komu bola právoplatne uložená povinnosť zaplatiť paušálne trovy konania a v lehote do troch mesiacov odo dňa nadobudnutia právoplatnosti rozhodnutia, ktorým bolo disciplinárne opatrenie uložené si svoju povinnosť nesplnil.“. 

Dôvodová správa k bodu 10 : 

Navrhovaná úprava vypĺňa vákuum v motivácii advokátov riadne akceptovať celé disciplinárne rozhodnutie, predovšetkým v oblasti náhrady trov disciplinárneho konania, ktoré sú nákladné a v mnohých prípadoch dochádza k neúplnej realizácii uložených výrokov disciplinárnych rozhodnutí v oblasti náhrady trov disciplinárneho konania. 

Navrhované znenie § 7 ods. 3 zákona o advokácii je len dôsledkom toho, že orgány komory nie sú plne akceptované advokátmi a z pohodlnosti pod hrozbou skutočne neprimeranej sankcie vyčiarknutia nútia advokátov akceptovať disciplinárne rozhodnutie, vrátane trov disciplinárneho konania v duchu zásady “kde niet prevencie nastupuje represia”. 

Je dôležité si uvedomiť, že vyčiarknutie advokáta zo zonamu advokátov postihuje nielen advokáta, ale aj jeho rodinu, koncipientov, zamestnancov kancelárie a klientelu, je radikálnym zásahom majúcim bezprostredný účinok na majetkové a zárobkové pomery advokáta, z ktorých si zabezpečuje životné potreby. 

Pri ukladaní disciplinárnych opatrení sa postupuje podľa predpisov trestného práva, pričom napr. podľa § 34 ods. 3 zák. č. 300/2005 Z. z. trestný zákon, trest má postihovať iba páchateľa, taka by bol zabezpečený čo najmenší vplyv na jeho rodinu a jemu blízke osoby. 

Máme tiež vedomosť o tom, že v mnohých disciplinárnych prípadoch bolo uložené disciplinárne opatrenie peňažná pokuta likvidačného charakteru a v spojení s paušálnymi trovami konania vo výške minimálnej masačnej mzdy viedla k ukončeniu výkonu advokácie. 

Disciplinárne konanie ako také v spojení s ďalšími opatreniami sa v súčasnosti používa orgánmi komory na likvidáciu nepohodlných advokátov a reguláciu stavu advokátov. Navrhovaná zmena povedie len k jeho zintenzívneniu. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom zení. 

S úctou 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	11. V § 8 ods. 1 písmeno a) znie: 
„a) komu po zapísaní do zoznamu advokátov nezanikol alebo vznikol pracovný pomer alebo obdobný pracovný vzťah s výnimkou pedagogickej, publicistickej, literárnej, vedeckej, umeleckej činnosti alebo činnosti, ktorá nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania; o rozpore pracovného pomeru alebo obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania rozhoduje komora,“. 

Dôvodová správa k bodu 11 : 

Návrh súvisí s bodom 6 keďže aplikačná prax preukázala, že pri dôvodoch pozastavenia výkonu advokácie dochádza k nejednoznačnému výkladu v pojme rozporu pracovného pomeru a obdobného pracovného vzťahu s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania. Za účelom eliminácie tohto problému sa zavádza nové rozhodovacie právo pre komoru. 

Podľa § 14 zákonníka práce, spory medzi zamestnancom a zamestnávateľom o nároky z pracovnoprávnych vzťahov prejednávajú a rozhodujú súdy. 

V zmysle § 7 ods. 1 O. s. p., v občianskom súdnom konaní súdy prejednávajú a rozhodujú spory a iné právne veci, ktoré vyplývajú z občianskoprávnych, pracovných, rodinných, obchodných a hospodárskych vzťahov, pokiaľ ich podľa zákona neprejednávajú a nerozhodujú o nich iné orgány. 

Zavedenie nového “rozhodovacieho práva” pre komoru povedie k tomu, že len komora si uzurpuje právo rozhodovať vo veciach, ktoré doposiaľ patrili do právomoci súdov; len komora, resp. jej predsedníctvo bude mať patent na neomylnosť a s konečnou platnosťou bez stanovenia pravidiel bude môcť rozhodovať o tom, ktorý právny vzťaj je alebo nie je v rozpore s povahou a etickými princípmi advokátskeho povolania. 

Navrhujeme vypustiť text uvedený za bodkočiarkou. 

S úctou 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	12. § 11 znie: 
„§ 11 

(1) Proti rozhodnutiu komory o nezapísaní fyzickej osoby do zoznamu advokátov, o vyčiarknutí advokáta zo zoznamu advokátov podľa § 7 ods. 1 písm. b), d), f), g) h), a i), podľa ods. 2 a o pozastavení výkonu advokácie podľa § 8 nie je prípustný opravný prostriedok a toto rozhodnutie nadobúda právoplatnosť a vykonateľnosť jeho doručením advokátovi; rozhodnutie je preskúmateľné súdom podľa § 250l až § 250s Občianskeho súdneho poriadku. 

(2) Ak súd zruší rozhodnutie komory o vyčiarknutí advokáta zo zoznamu advokátov, zapíše ho komora do zoznamu advokátov ku dňu právoplatnosti rozhodnutia súdu. Ak súd zruší rozhodnutie komory o pozastavení výkonu advokácie, advokát je oprávnený vykonávať advokáciu odo dňa právoplatnosti rozhodnutia súdu. 

(3) Ustanovenia odsekov 1 a 2 platia rovnako aj pre usadených euroadvokátov, medzinárodných advokátov, zahraničných advokátov, spoločnosti s ručením obmedzeným, verejné obchodné spoločnosti, združenia, komanditné spoločnosti, organizačné zložky zahraničných združení a na advokátskych koncipientov. 

(4) Rozhodnutie podľa odsekov 1 a 2 vydáva predsedníctvo komory a musí obsahovať 
označenie orgánu, ktorý rozhodoval, 
označenie osoby, o ktorej nezapísaní, pozastavení výkonu advokácie alebo vyčiarknutí zo zoznamu advokátov sa rozhodovalo, s označením najmä jej mena, priezviska a dátumu narodenia, 
výrok, 
odôvodnenie, 
miesto vydania rozhodnutia, 
dátum vydania rozhodnutia, 
podpis štatutárneho orgánu komory, 
poučenie o opravnom prostriedku a o možnosti preskúmania rozhodnutia súdom.“. 

Dôvodová správa k bodu 12 : 

V súčasnej úprave absentuje stanovenie presného okamihu, kedy je komora viazaná rozhodnutím súdu o statusových veciach osôb zapísaných v zoznamoch komory, smeruje k odstráneniu nejednoznačných a rôznych výkladov. Presne sa vymedzuje dnes chýbajúca a ani súdmi nie jednoznačne vykladaná vykonateľnosť a možnosť súdneho prieskumu komorových rozhodnutí statusových veciach. Špecifikujú sa elementárne náležitosti komorových rozhodnutí v statusových veciach a zároveň sa rozširuje aplikácia aj na ostatné subjekty poskytujúce právne služby (usadení euroadvokáti, medzinárodní advokáti, zahraniční advokáti, spoločnosti s ručením obmedzeným, verejné obchodné spoločnosti, združenia, komanditné spoločnosti, organizačné zložky zahraničných združení ako aj na advokátskych koncipientov). Navrhovaná úprava obsahuje taxatívny výpočet obsahových náležitostí rozhodnutia komory. 

V odôvodnení návrhu novely zákona o advokácii tvrdená skutočnosť, že v súčasnosti absentuje stanovenie presného okamihu, kedy je komora viazaná rozhodnutím súdu o statusových veciach, je úsmevná, pretože pre komoru ako účastníka konania platia tie isté procesné pravidlá obsiahnuté v platnom Občianskom súdnom poriadku, ako pre ostatných účastníkov. 

Pokiaľ všeobecný súd rozhodnutie/uznesenie komory zruší, tak ho zruší ku dňu, keď bolo vydané a nie ku dňu, keď rozhodnutie v súdnom konaní nadobudlo právoplatnosť. 

Jednou z možností advokáta je požiadať súd o odklad vykonateľnosti rozhodnutia až do právoplatného skončenia veci, pričom navrhovaná novela neprináša riešenie, kedy bude komora viazaná rozhodnutím súdu v takomto, špecifickom prípade. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	15. V § 12 odsek 4 znie: 
„(4) Pri poskytovaní právnych služieb je advokát povinný používať profesijné označenie advokát alebo advokátka. Ak poskytuje advokát právne služby prostredníctvom združenia alebo obchodnej spoločnosti zapísanej v zozname komory, je povinný používať profesijné označenie advokátska kancelária, ku ktorému pripája aj názov združenia alebo obchodné meno spoločnosti, ktoré neznižuje dôstojnosť advokátskeho stavu a pravidlá profesijnej etiky. Splnenie podmienok podľa predchádzajúcej vety preskúma komora, ktorá o tom žiadateľovi vydá potvrdenie v lehote 60 dní od doručenia žiadosti, ak ide o zápis do zoznamu podľa § 13 až 15 tohto zákona, inak v lehote 15 dní od doručenia žiadosti, ak ide o zápis zmeny názvu združenia alebo obchodného mena spoločnosti. Komora nevydá potvrdenie, ak nie sú splnené podmienky tohto zákona.“. 

Dôvodová správa k bodu 15 : 

Doterajšia prax preukázala, že v mnohých prípadoch zo samotného názvu subjektu poskytujúceho právne služby nie je vždy jasné, kto je skutočne subjektom oprávneným v súlade s právnym poriadkom poskytovať právne služby. Cieľom je preto odlíšiť subjekty vykonávajúce advokáciu od pokútneho poskytovania právnych služieb v rozpore s právnymi predpismi a umožniť tak aj príjemcom právnych služieb jednoduchšie sa zorientovať a zistiť, kto má na činnosť oprávnenie a aj zodpovednosť s ňou spojenú. 

Navrhovaná zmena prináša ďalšie obmedzenie pri združovaní sa advokátov na účely spoločného výkonu advokácie, keď v závislosti od vôle komory bude závisieť vydanie potvrdenia, ktoré podľa vnútorných predpisov je spoplatnené a zaťaží advokáta, ktorý žiadosť podáva. 

Navrhujeme vypustiť tretiu a štvrtú vetu. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	16. V § 14 ods. 7 sa vypúšťa druhá veta a bod 17 v § 15 ods. 6 sa vypúšťa druhá veta. 
§ 14 ods. 7 zákona o advokácii : Advokát, ktorý vykonáva advokáciu vo verejnej obchodnej spoločnosti alebo v komanditnej spoločnosti, nemôže súčasne vykonávať advokáciu samostatne, v združení, ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, ani ako spoločník inej verejnej obchodnej spoločnosti alebo komanditnej spoločnosti. Advokáti sa však môžu dohodnúť na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 

§ 15 ods. 6 zákona o advokácii znie : Advokát, ktorý vykonáva advokáciu ako konateľ spoločnosti s ručením obmedzeným, nemôže súčasne vykonávať advokáciu samostatne, v združení, ako spoločník verejnej obchodnej spoločnosti alebo komanditnej spoločnosti, alebo ako konateľ inej spoločnosti s ručením obmedzeným. Advokáti sa však môžu dohodnúť na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčuje inak. 

Dôvodová správa k bodu 16 a 17 : 

Zámerom súčasnej úpravy bolo pôvodne umožniť plynulejší prechod medzi jednotlivými spôsobmi výkonu advokácie. Aplikácia však vedie k zdvojovaniu výkonu advokácie a spôsobuje nejednoznačný výklad, preto predmetom úpravy je upustenie od možnosti vzájomnej dohody medzi advokátmi na dočasnom samostatnom poskytovaní právnych služieb v jednej veci alebo vo viacerých vopred vymedzených veciach, ak spoločenská zmluva neurčovala inak. 

Spoločná prípomienka k bodom 16/ a 17/ spočíva v tom, že nie je v súčasnej dobe žiadúce, aby bola zákonom vylúčená možnosť advokátov upravená v spoločenskej zmluve dočasne, za presne stanovených pravidiel, poskytovať samostatne právne služby. 

Výkon advokácie je špecifickou a rôznorodou činnosťou, ktorá so sebou prináša situácie, na ktoré je v záujme kvalitne poskytovanej právnej pomoci, potrebné reagovať a predvídať ich, a to aj možnosťou dočasného samostatného poskytovania právnych služieb. Navrhovaná regulácia nie je ani potrebná, a ani žiadúca. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	18. V § 20 ods. 2 sa vypúšťajú slová „alebo ak nebol určený podľa odseku 3“ a bod 19. v § 20 sa vypúšťa odsek 3. 
§ 20 ods. 2 zákona o advokácii znie : Advokát je oprávnený odmietnuť poskytovanie právnych služieb, ak nebol podľa osobitných predpisov na zastupovanie ustanovený13) alebo ak nebol určený podľa odseku 3; ustanovenie § 21 tým nie je dotknuté. 

§ 20 ods. 3 zákona o advokácii znie : Ak sa niekto nemôže poskytnutia právnych služieb podľa tohto zákona domôcť, je oprávnený požiadať komoru, aby mu ponúkla vhodného advokáta. Ak tomu nebránia dôvody uvedené v ustanovení § 21, advokát ponúknutý komorou je povinný poskytnúť právne služby za podmienok ňou určených. 

Dôvodová správa k bodu 18 a 19 : 

Advokát poskytuje právne služby v slobodnom povolaní. Súčasná úprava pripúšťajúcu možnosť určovania komorou alebo hocijakým iným subjektom povinnosť zastupovať toho, kto sa nemôže domôcť poskytnutia právnych služieb, naráža na slobodu rozhodovania fyzickej osoby pri výkone svojho povolania. Vzhľadom na vyššie uvedený stav nie je súčasná úprava v praxi vykonateľná a stáva sa tak bezpredmetnou. Súčasný počet advokátov, s predpokladom jeho ďalšieho nárastu vytvára dostatočné predpoklady na to, aby v prípadoch, ak sa nejedná o zrejme bezúspešné uplatňovanie práva, bola právna pomoc dosiahnuteľná na základe dohody advokáta a osoby, ktorá sa domáha právnej pomoci, bez potreby nútených zásahov tretích osôb. 

Spoločná prípomienka k bodom 18/ a 19/ reaguje na návrh, aby sa so zákona o advokácii vypustila možnosť požiadať komoru, aby žiadateľovi ponúkla vhodného advokáta a povinnosť advokáta poskytnúť právne služby za podmienok určených komorou. 

Aj v súčasnosti dochádza k prípadom, keď účastník konania je postupne z rôznych, mnohokrát len simulovaných dôvodov, odmietaný advokátmi a teda sa nemôže domôcť poskytnutia právnych služieb. Je preto správna úprava, ktorá komore ako stavovskej organizácii ukladá povinnosť vzniknutú situáciu riešiť a poskytovanie právnych služieb účastníkovi zabezpečiť. 

Navrhovanou novelou sa komora zbavuje jednej z mála povinností, ktoré vo vzťahu k občanom Európskej únie má. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	21. V § 29 ods. 1 sa za slová „príspevok na činnosť komory“ vkladajú slová „ vo výške rovnajúcej sa jednej tretine výpočtového základu, ktorým je priemerná mesačná mzda zamestnanca hospodárstva Slovenskej republiky za prvý polrok predchádzajúceho kalendár 
Dôvodová správa k bodu 21 : 

Úpravou sa zavádza nový princíp určovania výšky príspevku na činnosť komory vychádzajúc zo všeobecne uznávaného kritéria. 

Na začiatok treba uviesť, že doposiaľ pri určovaní výšky príspevku na činnosť komory nebol stanovený žiadny princíp. 

Advokát poskytujúci právne služby platí okrem príspevku na činnosť komory (v roku 2012 napr. sumu 221,-Eur), príspevok do sociálneho fondu 17,-Eur; príspevok na vzdelávanie a výchovu koncipienta 96,-Eur a poistenie za škodu spôsobenú výkonom advokácie v sume od 40,-Eur vyššie. 

Jednoduchým matematickým výpočtom počtu advokátov a advokátskych koncipientov je možné vypočítať akú, nie malú, sumu uhradia advokáti komore. Pri počte napr. cca 5000 advokátov a príspevku 221,-Eur je to suma viac ako 11,0 mil. Eur. K tomu príspevky do sociálneho fondu, na výchovu koncipienta, za jednotlivé administratívne úkony komory, za zápisy do zoznamu advokátov, za advokátske skúšky, za advokátsky sľub, paušálne trovy za disciplinárne konania, za disciplinárne opatrenia peňažné pokuty a pod. A dopočítame sa k sume viac ako 25,0 mil. Eur ročne. Je nežiadúce, aby stavovská organizácia s takýmto ročným príjmom v priebehu hospodárskej krízy prichádzala s návrhom na ďalšie zvyšovanie poplatkov pre svojich členov. 

VÝPOČTOVÝ ZÁKLAD 
Podľa vyjadrenia Štatistického úradu Slovenskej republiky bola priemerná mesačná mzda zamestnanca hospodárstva SR v I. polroku 2011 v sume 763,-Eur a príspevok by sa pohyboval na úrovni 254,-Eur. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	24. V § 56 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Jednotlivé disciplinárne opatrenia je možno uložiť aj popri sebe. Popri sebe nemožno uložiť disciplinárne opatrenia uvedené v odseku 2 písm. d) a e). Výkon disciplinárnych opatrení uvedených v odseku 2 písm. d) a e) je možno podmienečne odložiť na dobu najviac troch rokov. Ak počas tejto doby bude advokát právoplatne uznaný za disciplinárne vinného z iného disciplinárneho previnenia, trest sa vykoná.“. 

Doterajšie odseky 3 až 5 sa označujú ako odseky 4 až 6. 

Dôvodová správa k bodu 24 : 

V súčasnej právnej úprave nie je jednoznačne ustanovené ukladanie disciplinárnych opatrení popri sebe. Navyše disciplinárne opatrenie pozastavenia výkonu advokácie a vyčiarknutia zo zoznamu advokátov je tak závažným zásahom do výkonu povolania advokáta, že sa javí vhodné dať disciplinárnemu senátu možnosť ich výkon odložiť. Navrhuje sa aj doba, po ktorú možno odložiť výkon disciplinárnych opatrení, a to najviac po dobu troch rokov. 

Opätovne je nevyhnutné vychádzať z ustanovení trestného práva a relevantným spôsobom odôvodniť, či ukladanie disciplinárnych opatrení popri sebe bude viesť k zamýšľanému výsledku, teda k náprave disciplinárne obvineného a či uloženie disciplinárnych opatrení popri sebe bude postihovať len disciplinárne obvineného alebo aj jemu blízke osoby. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	26. V § 57 ods. 5 sa slová „Ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží“ nahrádzajú slovami „Ak sa v disciplinárnom konaní rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previne 
§ 57 ods. 5 zákona o advokácii znie : Ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, uloží mu povinnosť zaplatiť komore paušálne trovy konania vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. 

Dôvodová správa k bodu 26 : 

O trovách konania sa má rozhodnúť až po právoplatnom skončení veci, respektíve má rozhodovať ten, kto rozhoduje posledný, sleduje sa zjednoznačnenie súčasnej úpravy. 

Možno súhlasiť s navrhovaným zjednodušením rozhodovania o trovách konania, ale nie so samotnou výškou týchto trov, ktoré sú mnohokrát neadekvátne prejednávanému disciplinárnemu previneniu. Pokiaľ právna úprava používa spojenie “trovy konania” tak ich výška by mala zodpovedať vynaložným nákladom. Návrhu chýba nákladová špecifikácia týchto trov, resp. nákladov spojených s disciplinárnymi konaniami. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … vo výške minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom … ”. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	27. V § 58 ods. 1 sa za prvú vetu vkladá nová druhá a tretia veta, ktoré znejú: „Návrh na začatie disciplinárneho konania sa považuje za podaný, len čo bol doručený predsedom revíznej komisie alebo ministrom spravodlivosti kancelárii komory. Kancelária k 
§ 58 ods. 1 zákona o advokácii znie : Disciplinárne konanie sa začína na návrh predsedu revíznej komisie (§ 73) alebo ministra spravodlivosti Slovenskej republiky (ďalej len "navrhovateľ"). 

Dôvodová správa k bodu 27 : 

Cieľom úpravy je presne a jednoznačne určiť časový okamih začiatku disciplinárneho konania, nakoľko v aplikačnej praxi dochádzalo často k nejednoznačnému výkladu ohľadom momentu začiatku doručenia. 

Navrhovaná zmena v sebe skrýva nebezpečenstvo manipulácie pri doručovaní návrhu na začatie disciplinárneho konania, najmä vo vzťahu predsedsa revíznej komisie – komora. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	28. V § 58 ods. 2 sa slovo „šiestich“ nahrádza slovom „deviatich“.  
§ 58 ods. 2 zákona o advokácii znie : Návrh na začatie disciplinárneho konania možno podať do šiestich mesiacov odo dňa, keď sa navrhovateľ dozvedel o disciplinárnom previnení, najneskôr však do dvoch rokov odo dňa, keď k disciplinárnemu previneniu došlo. 

Dôvodová správa k bodu 28 : 

Navrhuje sa predĺženie subjektívnej lehoty na podanie návrhu na začatie disciplinárneho konania zo súčasných šiestich mesiacov od momentu, kedy sa navrhovateľ dozvedel o disciplinárnom previnení na deväť mesiacov. 

Zo znenia dôvodovej správy nevyplývajú skutočnosti, na základe ktorých by predĺženie subjektívnej lehoty na podanie návrhu na začatie disciplinárneho konania bolo opodstatnené. Lehota šiestich mesiacov je dostatočne dlhým časovým obdobím, v priebehu ktorého môže oprávnená osoba podať návrh na začatie disciplinárneho konania. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	29. § 59 odsek 1 a bod 30. V § 59 sa vypúšťajú odseky 2 a 5 vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 18. 
§ 59 odsek 1 znie: 

„(1) Proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu o disciplinárnom opatrení, môže disciplinárne obvinený alebo navrhovateľ podať do 15 dní odo dňa doručenia rozhodnutia odvolanie. Odvolanie sa podáva disciplinárnej komisii a má odkladný účinok.“. 

ods. 2 : Navrhovateľ môže v lehote podľa odseku 1 podať odvolanie proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu, ktorým bol disciplinárne obvinený oslobodený alebo ktorým došlo k zastaveniu disciplinárneho konania. Toto právo má aj v prípade, ak disciplinárny senát rozhodne, že disciplinárne obvinený sa dopustil disciplinárneho previnenia, ale neuloží disciplinárne opatrenie. 

ods. 3 : O odvolaní rozhoduje predsedníctvo komory, ktoré napadnuté rozhodnutie potvrdí, zmení alebo zruší. Ak predsedníctvo komory napadnuté rozhodnutie zruší, vráti vec disciplinárnemu senátu na nové konanie. Disciplinárny senát je jeho právnym názorom viazaný. 

ods. 4 : Disciplinárne obvinený môže požiadať súd o preskúmanie právoplatného rozhodnutia o disciplinárnom opatrení podľa osobitného predpisu. 

ods. 5 : Rozhodnutie disciplinárneho senátu, ktorým bolo uložené disciplinárne opatrenie vyčiarknutie zo zoznamu advokátov, zoznamu advokátskych koncipientov, zoznamu euroadvokátov, zoznamu zahraničných advokátov alebo zoznamu medzinárodných advokátov alebo pozastavenie výkonu advokácie [§ 56 ods. 2 písm. d) a e)], je preskúmateľné Najvyšším súdom Slovenskej republiky podľa osobitného predpisu. Návrh je oprávnený podať len disciplinárne obvinený, ktorého sa rozhodnutie týka. 

Dôvodová správa k bodu 29 : 

Úprava má za cieľ umožniť riadny opravný prostriedok proti akémukoľvek prvostupňovému rozhodnutiu disciplinárneho senátu pri dodržaní 15 dňovej odvolacej lehoty, pričom opravný prostriedok, ktorým je odvolanie, ktoré má odkladný účinok, podáva sa disciplinárnej komisii. 

V § 59 sa vypúšťajú odseky 2 a 5 vrátane poznámky pod čiarou k odkazu 18. 

Doterajšie odseky 3 a 4 sa označujú ako odseky 2 a 3. 

Dôvodová správa k bodu 30 : 

Úprava súvisí s navrhovaným zavedením dvojinštančného konania pri všetkých disciplinárnych rozhodnutiach. 

Spoločná prípomienka k bodom 29/ a 30/ vychádza zo súčasného znenia § 59 zákona o advokácii, najmä vo vzťahu k disciplinárnym opatreniam - vyčiarknutie zo zoznamu advokátov etc. a pozastavenie výkonu advokácie, keď rozhodnutia disciplinárnych senátov boli preskúmateľné Najvyšším súdum SR podľa V. časti Občianskeho súdneho poriadku na základe návrhu disciplinárne obvineného. 

Zrušenie tejto časti pôvodnej právnej úpravy vedie k postupnému vyňatiu advokátov z právomoci všeobecných súdov a ich ponechaniu rozhodovacej právomoci komory, resp. jej orgánov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	31. V § 59 ods. 2 sa slová „predsedníctvo komory, ktoré“ nahrádzajú slovami „trojčlenný odvolací senát, ktorý “. 
Dôvodová správa k bodu 31 : 

Cieľom úpravy je odľahčiť agendu predsedníctva komory a zveriť rozhodovanie o odvolaniach v disciplinárnych konaniach tzv. odvolacím senátom, ktoré by mala kreovať najbližšia konferencia advokátov. Členstvo v odvolacom disciplinárnom senáte bude nezlučiteľné s členstvom v prvostupňovom disciplinárnom senáte. Do zvolenia odvolacích disciplinárnych senátov by v súlade s prechodným ustanovením funkciu odvolacích disciplinárnych senátov mali vykonávať senáty zložené z členov a náhradníkov predsedníctva komory. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	34. V § 62 ods. 1 uvádzacej vete sa vypúšťa slovo „alebo“ a za slovo „obmedzeným“ sa vkladajú slová „usadeného euroadvokáta alebo organizačnej zložky zahraničného združenia, ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov; v pr 
Dôvodová správa k bodu 34 : 

Návrh smeruje k jednoznačnej úprave skutočnosti, ktorá je v praxi aplikovaná aj v súčasnosti a ktorá zohľadňuje, že tak usadený euroadvokát ako aj organizačná zložka zahraničného združenia, ak sú vedení v zozname komory, majú obdobné oprávnenie na poskytovanie právnych služieb ako domáce subjekty, a teda môžu aj zamestnávať advokátskeho koncipienta. Zároveň však požaduje, aby školiteľ samotný vedel garantovať istú úroveň skúseností, a preto sa požaduje ako kritérium pre zamestnávateľa advokátskeho koncipienta najmenej päť rokov trvajúci zápis v príslušnom zozname vedenom komorou, teda v zozname advokátov, usadených euroadvokátov, spoločností s ručením obmedzeným, verejných obchodných spoločností, komanditných spoločností a organizačných zložiek zahraničných združení. 

Navrhovaná zmena je jedným z opatrení pripravených komorou, aby sa spomalil a následne až obmedzil prísun nových koncipientov, keď budú v tom istom zozname advokátov zapísaní advokáti, ktorí budú mocť zamestnávať koncipientov a tí advokáti, ktorí tak budú môcť urobiť až po piatich rokoch zápisu. Navrhované opatrenie je intenzívne diskriminačné voči tej časti advokátov, ktorí sú zapísaní kratšie ako päť rokov. Advokátsky koncipient po vykonaní navrhovanej päťročnej praxe, vykonaní advokátskej skúšky a zložení sľubu ešte ďalších päť rokov nebude môcť zamestnať advokátskeho koncipienta a bude musieť vykonávať advokáciu samostatne a teda bude zákonom nútený odmietať klientov, pretože kapacitne nebude schopný pokrývať ich dopyt po jeho práci. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … ktorí sú zapísaní v príslušnom zozname vedenom komorou najmenej päť rokov … ”. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	37. § 62 sa dopĺňa odsekom 3, ktorý znie: 
„(3) Advokát vykonávajúci advokáciu samostatne alebo v združení podľa § 12 ods. 1 písm. a) a b) môže zamestnávať najviac troch advokátskych koncipientov, voči ktorým je na účely prípravy školiteľom na povolanie advokáta. V prípade výkonu advokácie podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e) je školiteľom advokátskeho koncipienta ten z advokátov, ktorý pri podpise pracovnej zmluvy konal v mene spoločnosti založenej na výkon advokácie, v prípade organizačnej zložky zahraničného združenia je školiteľom advokátskeho koncipienta jej vedúci. Obmedzenie školiť najviac troch advokátskych koncipientov na jedného školiteľa platí aj prípadoch, ak advokát vykonáva advokáciu podľa § 12 ods. 1 písm. c), d) a e), ako aj pre vedúceho organizačnej zložky zahraničného združenia.“. 

Dôvodová správa k bodu 37 : 

Predovšetkým vzhľadom na náročnosť advokátskeho povolania, možné dôsledky vo vzťahu ku klientom, súdom, prokuratúre, iným orgánom a organizáciám je potrebné požadovať efektívne školiaci prístup skúseného advokáta. Efektívnosť školiť popri výkone povolania iných sa však pri počte vyššom ako tri stráca. V prípade spoločného výkonu zodpovedá obmedzenie násobku čísla tri a počtu spoločníkov. Počet troch koncipientov môže byť prekročený len v prípade, ak má koncipient pri analogickom použití § 8 pozastavený výkon praxe advokátskeho koncipienta, vždy však len o počet koncipientov, ktorí majú prax advokátskeho koncipienta pozastavenú. 

Navrhovaná zmena nerieši otázku kontroly / dozoru nad plnením povinností advokátov – školiteľov vo vzťahu k advokátskym koncipientom, ale kolektívne postihuje všetkých advokátov, ktorí by boli schopní školiť aj viac ako troch koncipientov. 

Navrhujeme vypustiť slová “ … môže zamestnávať najviac troch advokátskych koncipientov … ”. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	38. V § 65 ods. 2 sa bodka na konci nahrádza bodkočiarkou a pripájajú sa tieto slová: „odborný zamestnanec nie je oprávnený zastupovať pred súdom alebo orgánom verejnej správy.“. 
§ 65 ods. 2 zákona o advokácii znie : Advokát je oprávnený odborných a iných zamestnancov poveriť vykonaním jednotlivých úkonov právnych služieb, ktoré robia samostatne. 

Dôvodová správa k bodu 38 : 

Oprávnenie substitučne vykonávať úkony zastupovania advokáta ako zamestnávateľa má byť zverené len advokátskym koncipientom v rámci prípravy na výkon advokátskeho povolania, čo súvisí s viacerými dôvodmi, napr. pri uplatnení disciplinárnej zodpovednosti. 

Navrhovaná zmena, aj keď opäť to z dôvodovej správy nevyplýva, si dala za úlohu riešiť situáciu, keď advokát, ktorý vykonal prax, zložil advokátsku skúšku a advokátsky sľub má pozastavený výkon advokácie alebo bol vyčiarknutý a zamestná sa na základe pracovnej zmluvy ako odborný zamestnanec u iného advokáta alebo v advokátskej kancelárii. 

Takýto odborný zamestnanec disponuje všetkými predpokladmi, aby zastupoval advokáta pred súdom alebo orgánom verejnej správy. Pokiaľ chce predložená novela obmedziť zastupovanie odbornými zamestnancami, je potrebné ich rozlíšiť podľa toho, či majú alebo nemajú právnické vzdelanie a tomu zodpovedajúcu prax. 

Navrhujeme doplniť po slovách “odborný zamestnanec” slová “ … ktorý nemá právnické vzdelanie … ”. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlkzoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	39. V § 66 sa odsek 4 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 
V § 66 sa odsek 4 dopĺňa písmenom e), ktoré znie: 
„e) odvolacia disciplinárna komisia, ktorá má 10 členov a troch náhradníkov.“. 

§ 66 ods. 4 zákona o advokácii znie : Orgány komory sú 

a) konferencia advokátov, 
b) predsedníctvo komory, ktoré má 9 členov a 3 náhradníkov, 
c) revízna komisia, ktorá má 9 členov a 3 náhradníkov, 
d) disciplinárna komisia, ktorá má 31 členov a 10 náhradníkov. 

Dôvodová správa k bodu 39 : 

V súvislosti s úpravou v disciplinárnej oblasti sa vyžaduje kreovanie nezávislého odvolacieho orgánu a teda cieľom navrhovanej úpravy je preniesť agendu rozhodovania na nový orgán odvolaciu disciplinárnu komisiu, pričom sa určuje počet jej členov a rovnako aj náhradníkov. 

V období, keď komora požaduje zvýšenie príspevku na činnosť komory má byť zriadený ďalší 13-členný organ, pričom dôvodová správa neobsahuje ani odhad dodatočných nákladov s tým spojených, najmä keď vezmeme do úvahy, že tieto úlohy bez väčších žaťkostí doposiaľ vykonávali súčasné orgány komory. 

Navrhujeme vypustiť. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	40. V § 67 odsek 2 znie: 
„(2) Volebné obdobie orgánov komory je štvorročné s výnimkou prípadov, ak sú nové orgány komory zvolené pred uplynutím štvorročného obdobia. Advokát môže byť do toho istého orgánu komory zvolený najviac v dvoch po sebe nasledujúcich obdobiach; obmedzenie neplatí pre disciplinárnu komisiu a odvolaciu disciplinárnu komisiu.“. 

§ 67 ods. 2 zákona o advokácii znie : Volebné obdobie orgánov komory je trojročné. 

Dôvodová správa k bodu 40 : 

Štvorročné volebné obdobie je štandardnou dĺžkou aj v iných volených funkciách, podobne ako obmedzenie na dve funkčné obdobia, úpravou sa sleduje aj úspora nákladov na pravidelné konferencie, stále ostáva možnosť v prípade potreby zvolať mimoriadnu konferenciu. V prechodnom ustanovení sa upravuje aplikácia od ukončenia volebného obdobia súčasných orgánov komory, rovnako sa v prechodných ustanoveniach posúva aj účinnosť ku dňu konania konferencie podľa súčasného právneho stavu. 

Konferencia advokátov je najvyšším orgánom komory, ktorý rozhoduje všetky základné otázky advokátov v zmysle § 69 ods. 1 zákona o advokácii. Rozhodovanie týchto základných otázok je natoľko dôležité, že nie je žiadúce, ani opodstatnené predlžovať volebné obdobie jednotlivých orgánov, najmä keď prihliadneme na vágne odôvodnenie navrhovanej zmeny. 

Za podstatnú považujeme skutočnosť, že len konferencia advokátov môže zmeniť alebo zrušiť rozhodnutie predsedníctva komory a pokiaľ by advokát mal čakať cca štyri roky na zasadnutie konferencie, tak by navrhovaná právna úprava sťažila a obmedzila výkon právomocí konferencie advokátov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	41. V § 67 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3, ktorý znie: 
„(3) Ak počas volebného obdobia orgánov komory nie sú zvolené nové orgány komory, predlžuje sa volebné obdobie orgánov komory až do zvolenia nových orgánov komory; predsedníctvo komory zvolá konferenciu komory tak, aby sa konala najneskôr do dvoch mesiacov od uplynutia volebného obdobia orgánov komory. Ak ani postupom podľa prvej vety nie sú zvolené nové orgány komory, predsedníctvo komory zvolá konferenciu advokátov tak, aby sa konala najmenej raz za dva mesiace až do zvolenia nových orgánov komory.“. 

Doterajší odsek 3 sa označuje ako odsek 4. 

Dôvodová správa k bodu 41 : 

Cieľom navrhovanej úpravy je zabezpečiť kontinuitu v prípade nepredvídaných situácií - napr. neúspešnej voľby a zamedziť obdobiu „bezvládia“. 

Uvedený návrh nevychádza zo skutočnej situácie, keď za cca 22 rokov boli vždy zvolené všetky orgány komory, ale naopak vytvára priestor na určité machinácie vo vzťahu ku zvolaniu konferencie advokátov a kreovaniu jednotlivých orgánov komory. Pri súčasnom počte advokátov, cca 5000, je nepravdepodobné, že by nedošlo ku zvoleniu nových orgánov komory. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	42. V § 68 ods. 1 sa slovo „tri“ nahrádza slovom „štyri“. 
§ 68 ods. 1 zákona o advokácii znie : Konferenciu advokátov zvoláva predsedníctvo komory najmenej raz za tri roky. Ak o to písomne požiada aspoň jedna tretina advokátov alebo revízna komisia, predsedníctvo komory je povinné zvolať ju do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti. 

Dôvodová správa k bodu 42 : 

Štvorročné obdobie je štandardnou dĺžkou aj v iných volených funkciách, úpravou sa sleduje aj úspora nákladov na pravidelné konferencie, stále ostáva možnosť v prípade potreby zvolať mimoriadnu konferenciu. Prechodné ustanovenie posúva účinnosť ku dňu konania konferencie podľa súčasného právneho stavu. 

Konferencia advokátov je najvyšším orgánom komory, ktorý rozhoduje všetky základné otázky advokátov v zmysle § 69 ods. 1 zákona o advokácii. Rozhodovanie týchto základných otázok je natoľko dôležité, že nie je žiadúce, ani opodstatnené predlžovať volebné obdobie jednotlivých orgánov, najmä keď prihliadneme na vágne odôvodnenie navrhovanej zmeny. 

Za podstatnú považujeme skutočnosť, že len konferencia advokátov môže zmeniť alebo zrušiť rozhodnutie predsedníctva komory a pokiaľ by advokát mal čakať cca štyri roky na zasadnutie konferencie, tak by navrhovaná právna úprava sťažila a obmedzila výkon právomocí konferencie advokátov. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	43. V § 69 ods. 1 sa vypúšťa písmeno d).  
Doterajšie písmená e) a f) sa označujú ako písmená d) a e). 

§ 69 ods. 1 písm. d) zákona o advokácii znie : Konferencia advokátov rozhoduje o všetkých základných otázkach advokátov, najmä d) schvaľuje ročný príspevok advokátov na činnosť komory. 

Dôvodová správa k bodu 43 : 

Navrhovaná úprava súvisí s návrhom priamo v zákone upraviť spôsob určovania výšky príspevku na činnosť komory. 

Nakoľko predsedníctvo komory nedokáže svojim členom odôvodniť nakladanie s prostriedkami, ktoré poskytujú advokáti vo forme príspevku na činnosť a ďalšie platby, alibisticky presúva túto možnosť z konferencie advokátov na zákonnú úpravu. 

Navrhujeme ponechať v pôvodnom znení. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
Verejnosť 	45. § 75 sa dopĺňa nový odsekom 4, ktorý znie: 
„(4) Rozhodnutia orgánov komory vydané podľa tohto zákona sú exekučným titulom.20a)“. 

Poznámka pod čiarou k odkazu 20a znie: 
„20a) Zákon Národnej rady Slovenskej republiky č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti ( Exekučný poriadok) a o zmene a doplnení ďalších zákonov v znení neskorších predpisov.“. 

Dôvodová správa k bodu 45 : 

Navrhovaná úprava súvisí s nejednoznačnou aplikáciou ustanovení upravujúcich exekučný titul podľa Exekučného poriadku, kedy niektoré súdy akceptujú vykonateľné rozhodnutie disciplinárneho orgánu Slovenskej advokátskej komory a niektoré ho neakceptujú. Cieľom je eliminovať nejasný výklad pôvodnej právnej úpravy. 

Slovenská advokátska komora je samosprávna stavovská organizácia (§ 66 ods. 2 zákona o advokácii). 

V zmysle § 41 ods. 1 a nasl. zák. č. 233/1995 Z. z. o súdnych exekútoroch a exekučnej činnosti v znení neskorších predpisov, exekučným titulom je vykonateľné rozhodnutie súdu, ak priznáva právo, zaväzuje k povinnosti alebo postihuje majetok. 

V zmysle ods. 2 cit. ustanovenia, podľa tohto zákona možno vykonať exekúciu aj na podklade 
a) rozhodnutí orgánov Európskej únie, 
b) rozhodnutí osvedčených ako európsky exekučný titul, 
c) notárskych zápisníc, ktoré obsahujú právny záväzok a v ktorých je vyznačená oprávnená osoba a povinná osoba, právny dôvod, predmet a čas plnenia, ak povinná osoba v notárskej zápisnici s vykonateľnosťou súhlasila, 
d) vykonateľných rozhodnutí rozhodcovských súdov a rozhodcovských komisií a zmierov nimi schválených, 
e) osvedčení o dedičstve, vykonateľných rozhodnutí bývalých štátnych notárstiev a dohôd nimi schválených, 
f) vykonateľných rozhodnutí orgánov verejnej správy a územnej samosprávy vrátane blokov na pokutu nezaplatenú na mieste, 
g) platobných výmerov, výkazov nedoplatkov vo veciach daní a poplatkov, ako aj zmierov schválených týmito orgánmi, 
h) vykonateľných rozhodnutí a výkazov nedoplatkov vo veciach sociálneho zabezpečenia, sociálneho poistenia, starobného dôchodkového sporenia, a vo veciach verejného zdravotného poistenia, 
i) iných vykonateľných rozhodnutí a schválených zmierov, ktorých výkon pripúšťa zákon, 
j) dokladov vydaných podľa právneho predpisu platného v inom členskom štáte Európskej únie, ak ide o vymáhanie pohľadávky podľa osobitného predpisu. 

Pokiaľ sa, v zmysle navrhovanej zmeny, stanú rozhodnutia orgánov komory exekučnými titulmi, tak Slovenská advokátska komora sa stane jedinou stavovskou organizáciou, ktorej rozhodnutia budú exekučným titulom, pretože take postavenie nebudú mať ani rozhodnutia iných stavovských organizácií ako napr. notárska komora, slovenská komora exekútorov a pod. v Slovenskej republike, ani v Európskej únii. 

Ak má byť deklarovaným cieľom eliminácia nejasnej právnej úpravy, tak je potrebné upraviť, že rozhodnutia komory nie sú exekučným titulom. 

Navrhujeme vypustiť. 

S úctou, 

JUDr. Michal Vlkolinský, Námestie SNP 17/29, 960 01 Zvolen, michalvlk@zoznam.sk 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOCP 	Nad rámec právnej úpravy 
K § 10 
Podľa súčasnej právnej úpravy § 10 zoznam advokátov obsahuje iba aktuálne údaje o pozastavení výkonu advokácie, pričom na účely sociálneho poistenia je potrebný aj „historický“ údaj o pozastavenom výkone advokácie „od - do“, nakoľko pozastavenie výkonu advokácie má na základe novely zákona o sociálnom poistení od 1. januára 2011 účinky prerušenia povinného poistenia samostatne zárobkovo činnej osoby. 
Dôsledkom tejto právnej úpravy je zvýšená administratívna záťaž advokátov a Slovenskej advokátskej komory spočívajúca v tom, že dotknuté osoby musia osobitne preukazovať obdobia, v ktorom mali výkon advokácie pozastavený. Ak by bol údaj o pozastavení výkonu advokácie Sociálnej poisťovni verejne dostupný z oficiálnej stránky aj do minulosti, znížila by sa administratívna záťaž povinných osôb, a zároveň by došlo k zrýchleniu a zefektívneniu konania vo veciach sociálneho poistenia. Z uvedeného dôvodu navrhujeme pre takýto postup vytvoriť právny priestor a súčasne doplniť do zoznamu advokátov aj údaj o tom, že konkrétnemu advokátovi bol pozastavený výkon advokácie od – do. 

K § 71 ods. 2 písm. k) 
Z predmetného ustanovenia navrhujeme vypustiť právomoc Predsedníctva Slovenskej advokátskej komory vydávať advokátom potvrdenia o skutočnosti, či je advokát samostatne zárobkovo činnou osobou na účely osobitného predpisu. 
Postavenie samostatne zárobkovo činnej osoby na účely sociálneho poistenia sa posudzuje výlučne na základe ustanovení zákona č. 461/2003 Z. z. o sociálnom poistení v znení neskorších predpisov. Na účely posúdenia postavenia advokáta ako samostatne zárobkovo činnej osoby v sociálnom poistení nie sú potvrdenia vydané na základe predmetného ustanovenia relevantné, nie sú pre Sociálnu poisťovňu záväzné a preto navrhujeme predmetnú úpravu ako nadbytočnú vypustiť. 

 	O 	N 	Pripomienka nad rámec. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodu 5 V § 3 ods. 1 písm. c) sa slovo „trojročnú“ nahrádza slovom „päťročnú“. 

Odporúčame ponechať pôvodné znenie. 

Odôvodnenie: 

Navrhované predĺženie koncipientskej praxe môže smerovať k zúženiu možností 
podnikania, sťaženiu prístupu na trh. Kvalita prípravy koncipienta nezávisí primárne od 
dĺžky praxe, ale najmä od úrovne prístupu školiaceho advokáta, ak je nízka, dlhšia prax 
negarantuje lepšie výsledky. V danej dobe požiadavka na predĺženie koncipientskej praxe je 
neudržateľná, keďže sa hľadá efektívnosť vo všetkých činnostiach vrátane v poskytovaných 
právnych službách. 
Navrhovaná dĺžka praxe by bola týmto spôsobom neodôvodnene dlhšia ako 
doktorandské štúdium. Pričom na výkon profesie advokát sa nevyžaduje vedecká hodnosť. 
Z pohľadu podnikateľskej sféry sa nám to javí ako obmedzovanie hospodárskej súťaže 
v poskytovaní právnych služieb , čo môže mať za následok ďalšie ich zdražovanie pre malých 
a stredných podnikateľov. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodu 8 V § 6 ods. 2 sa vypúšťa druhá a tretia veta 

Odporúčame ponechať pôvodné znenie. 

Odôvodnenie: 

Vedomosti a skúsenosti získané pri výkone profesie „firemného právnika“ sú plne porovnateľné s náplňou koncipientskej praxe. Odporúčame formulovať dikciu tak, aby sa prax výkonu firemného právnika akceptovala v rozsahu 50 % z dĺžky koncipientskej praxe. Zostávajúca doba t. j. jeden a pol roka by sa využila najmä na získanie znalosti a skúseností z trestného práva. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodu 10 V § 7 sa za odsek 2 vkladá nový odsek 3,  

Odporúčame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Môže ísť o neprimerané zvýhodňovanie veriteľského postavenia Slovenskej advokátskej komory, príslušné rozhodnutie je exekučným titulom a niet dôvodu, prečo pohľadávka komory mala byť favorizovaná oproti iným pohľadávkam (vytváraním tlaku v 
podobe možnosti vyčiarknutia zo zoznamu advokátov). 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodom 16 . V § 14 ods. 7 sa vypúšťa druhá veta a 17. V § 15 ods. 6 sa vypúšťa druhá veta.  

Odporúčame vypustiť. 

Odôvodnenie: 

Táto dualita bola zavedená zákonom ako plnoprávna možnosť, ktorej mnohí advokáti prispôsobili svoje podnikanie. Neobstojí argumentácia dôvodovej správy, že išlo o prechodné opatrenie, ktorého zámerom bolo „umožniť plynulejší prechod medzi jednotlivými spôsobmi výkonu advokácie“. Nešlo o prechodné ustanovenia zákona. Mnohí advokáti využívajú možnosť zdvojenia na poskytovanie právnych služieb, ktoré nepodliehajú dani z pridanej hodnoty (na rozdiel od právnych služieb právnickej osoby, v ktorej súčasne pôsobia), preto by došlo k zdraženiu právnych služieb pre právnické osoby. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	5. K bodu 22 § 29 sa vkladajú § 29a až 29c, ktoré vrátane nadpisu znejú (v časti navrhovaného § 29a odsek 3 – vylúčenie možnosti sprostredkovania právnych služieb): 

Odporúčame vypustiť navrhované znenie. 

Odôvodnenie: 
Nedostatočne a nepresvedčivo odôvodnená limitácia výkonu advokácie oproti iným druhom podnikania, ktorá neumožňuje využívanie služieb sprostredkovateľov. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodu 22 § 29 sa vkladajú § 29a až 29c, ktoré vrátane nadpisu znejú (v časti navrhovaného § 29b odsek 2 písm. a) ). 

Odporúčame vypustiť navrhované znenie. 

Odôvodnenie: 

Môže ísť v danom prípade o otázne posilnenie internej normotvorby komory. Účel právnej úpravy je dostatočne zabezpečený požiadavkou súladu so všeobecne záväznými právnymi predpismi. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
SOPK 	K bodu 28 V § 58 ods. 2 sa slovo „šiestich“ nahrádza slovom „deviatich“. 

Odporúčame zachovať 6- mesačnú lehotu. 

Odôvodnenie : 

6-mesačná lehota je plne postačujúca. 
 	O 	N 	Materiál upravený v zmysle vyhodnotenia pripomienok a výsledku rozporových konaní. Znenie považujeme za vyhovujúce. 	
ÚOOÚ 	nad rámec návrhu všeobecne 
Znenie zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov požadujeme zosúladiť so zákonom č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov pokiaľ ide o spracúvanie osobných údajov fyzických osôb. Táto pripomienka je zásadná. 

Odôvodnenie 
Znenie zákona č. 586/2003 Z. z. o advokácii a o zmene a doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov vrátane predkladaného návrhu nie je v dostatočnej miere v súlade s ustanoveniami zákona č. 428/2002 Z. z. o ochrane osobných údajov v znení neskorších predpisov. Spracúvanie osobných údajov dotknutých osôb je vo všeobecnosti v zmysle zákona č. 428/2002 Z. z. možné na základe súhlasu jednotlivých dotknutých osôb (§ 7 odsek 1 a 2) alebo bez ich súhlasu, ak tak ustanoví osobitný zákon (§ 7 odsek 3), prípadne ak je splnená podmienka v ustanovení § 7 odsek 4 uvedeného zákona. Podľa ustanovenia § 7 odsek 3 zákona č. 428/2002 Z. z. spracúvanie osobných údajov bez súhlasu dotknutej osoby je možné „na základe osobitného zákona, ktorý ustanovuje zoznam osobných údajov, účel ich spracúvania a okruh dotknutých osôb. Spracúvané osobné údaje o dotknutej osobe možno z informačného systému poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť len vtedy, ak osobitný zákon ustanovuje účel poskytovania, sprístupňovania alebo zverejňovania, zoznam osobných údajov, ktoré možno poskytnúť, sprístupniť alebo zverejniť, ako aj tretie strany, ktorým sa osobné údaje poskytujú, prípadne okruh príjemcov, ktorým sa osobné údaje sprístupňujú, ak tento zákon neustanovuje inak.“. Rovnaké požiadavky, pokiaľ ide o uvedené spracovateľské operácie s osobnými údajmi, sa v zmysle ustanovenia § 9 odsek 1 písmeno a) zákona č. 428/2002 Z. z. kladú na osobitný zákon aj v prípade potreby spracúvania osobitnej kategórie osobných údajov (tzv. citlivých osobných údajov), taxatívne vymenovaných v ustanovení § 8 odsek 1 tohto zákona. 
Pri určovaní zoznamu spracúvaných osobných údajov je potrebné vychádzať predovšetkým z potrieb gestora zákona a zároveň rešpektovať požiadavku upravenú v ustanovení § 6 odsek 1 písmeno d) zákona č. 428/2002 Z. z. a „zabezpečiť, aby sa spracúvali len také osobné údaje, ktoré svojím rozsahom a obsahom zodpovedajú účelu ich spracúvania a sú nevyhnutné na jeho dosiahnutie“. 
V súlade s uvedenými ustanoveniami zákona č. 428/2002 Z. z. je potrebné, aby osobitný zákon (zákon č. 586/2003 Z. z.) v prípade akejkoľvek spracovateľskej operácie (či už sa jedná o získavanie, poskytovanie, sprístupňovanie, zverejňovanie a podobne) upravoval podstatné náležitosti spracúvania osobných údajov. 
 	Z 	N 	Rozporové konanie uskutočnené dňa 16.08.2012. Rozpor odstránený.