Príloha C

Štátna banská správa
(MH SR)

Zdroj údajov: Hlavný banský úrad  

Informácia
o stave bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci, vývoji pracovnej úrazovosti, chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce v SR za oblasť hlavného dozoru štátnej banskej správy SR za rok 2011

1.	 Úvod
Ústava Slovenskej republiky zaručuje zamestnancom právo na spravodlivé a uspokojujúce pracovné podmienky. Súbor všeobecne záväzných právnych predpisov, najmä Zákonník práce, zákon č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 124/2006 Z. z.“), zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v oblasti pôsobnosti orgánov štátnej banskej správy zákon SNR č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon SNR č. 51/1988 Zb.“), vytvárajú a podrobne upravujú zákonné podmienky vykonávania práce zaručujúce zamestnancom v potrebnej miere najmä ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci. Systémom zákonných opatrení sa u zamestnávateľov sleduje vytváranie a udržiavanie takých pracovných podmienok, ktoré okrem iného zaistia pri práci bezpečnosť a ochranu života a zdravia zamestnancov, ale aj bezpečnosť prevádzky. Práve dodržiavanie týchto predpisov môže viesť k splneniu zámerov prijatých v oblasti znižovania úrazovosti v Slovenskej republike. Tento zámer je jednoznačne deklarovaný v Koncepcii bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012 (ďalej len „Koncepcie BOZP“), ktorá bola schválená uznesením vlády Slovenskej republiky č. 114 z 20. februára 2008.

2.	Orgány dozoru
Pri vykonávaní banskej činnosti, činnosti vykonávanej banským spôsobom, pri výrobe a používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce, ako aj pri ostaných činnostiach upravených  zákonom č. 51/1988 Zb. o banskej činnosti, výbušninách a o štátnej banskej správe v znení neskorších predpisov, vykonávajú hlavný dozor Hlavný banský úrad (ďalej len HBÚ“) a obvodné banské úrady Slovenskej republiky. Ich kompetencie sú podrobne upravené v § 39, § 39a, § 40 a v § 41 zákona SNR č. 51/1988 Zb., ako aj v zákone č. 124/2006 Z. z..
Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky (ďalej len „MH SR“), ako ústredný orgán štátnej banskej správy, riadi výkon štátnej banskej správy, zabezpečuje a koordinuje v súčinnosti s ostatnými ústrednými orgánmi Slovenskej republiky úlohy medzinárodnej spolupráce v oblasti pôsobnosti štátnej banskej správy, rozhoduje o odvolaniach vo veciach, v ktorých v prvom stupni rozhodol HBÚ.
HBÚ a obvodné banské úrady, ako orgány hlavného dozoru, vykonávajú hlavný dozor nad dodržiavaním zákona č. 44/1988 Zb. o ochrane a využití nerastného bohatstva (banský zákon) v znení neskorších predpisov, zákona  č. 51/1988 Zb. a predpisov vydaných na ich základe a iných všeobecne záväzných právnych predpisov, ak upravujú ochranu a využívanie ložísk nerastov, bezpečnosť prevádzky, zabezpečenie chránených objektov a záujmov pred účinkami banskej činnosti, výučbu strelmajstrov, technických vedúcich odstrelov, odpaľovačov ohňostrojov, pyrotechnikov a predavačov pyrotechnických výrobkov, ako aj výrobu a používanie výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce, bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (ďalej len „BOZP“), bezpečnosť technických zariadení, požiarnu ochranu v podzemí a pracovné podmienky, v organizáciách pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom a pri výrobe, používaní na trhacie práce a ohňostrojné práce. 
Sú tiež orgánmi dohľadu podľa zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, ako aj orgánmi, ktoré v súčinnosti s Inšpekciou životného prostredia Slovenskej republiky vykonávajú štátnu správu na úseku prevencie závažných priemyselných havárií podľa zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 261/2002 Z. z.“). 
Taktiež sú kontrolnými orgánmi podľa § 23 písm. e) č. 67/2010 Z. z. o podmienkach uvedenia chemických látok a chemických zmesí a o zmene a doplnení niektorých zákonov (chemický zákon), ako aj orgánmi štátnej správy na úseku nakladania s ťažobným odpadom podľa § 17 písm. f) zákona č. 514/2008 Z. z. o nakladaní s odpadom z ťažobného priemyslu a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov.
Miestna príslušnosť obvodných banských úradov je vymedzená v § 1 vyhlášky MH SR č. 333/1996 Z. z., ktorou sa ustanovujú obvody pôsobnosti jednotlivých obvodných banských úradov.

3.	Ciele, úlohy a priority dozorného orgánu v danom roku
Hlavnou úlohou HBÚ a obvodných banských úradov v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky je presadzovanie BOZP a pracovných podmienok v organizáciách pri vykonávaní banskej činnosti, činnosti vykonávanej banským spôsobom, pri výrobe, uskladňovaní a používaní výbušnín na trhacie práce a ohňostrojné práce, ako aj pri ďalších činnostiach upravených zákonom  č. 51/1988 Zb., a to podľa kompetencií vymedzených týmto zákonom. Hlavným cieľom pôsobenia orgánov štátnej banskej správy v tejto oblasti je vyžadovaním dodržiavania platných právnych predpisov zamestnancami, ako aj zamestnávateľmi presadiť vytváranie a udržiavanie zákonných podmienok vykonávania práce, ktoré zamestnancom v potrebnej miere zaistia najmä BOZP.
 HBÚ a obvodné banské úrady majú každoročne okrem plnenia štandardných úloh v pláne hlavných úloh v oblasti BOZP a bezpečnosti prevádzky stanovené aj osobitné úlohy. Tieto úlohy každoročne stanovuje HBÚ na základe návrhov jednotlivých obvodných banských úradov podľa aktuálnych poznatkov z výkonu hlavného dozoru. Plneniu hlavných úloh je s ohľadom na ich aktuálnosť venovaná osobitná pozornosť. V roku 2011 medzi najvýznamnejšie úlohy patrili:
a)	účelové prehliadky v súčinnosti so Slovenskou obchodnou inšpekciou zamerané na nadobúdanie, uskladňovanie a predaj pyrotechnických výrobkov,
b)	kontrola zameraná na zabezpečenie podzemných diel stavby „Kolektory v historickom jadre Bratislavy“,
c)	kontroly zamerané na prevádzku, opravu a údržbu vozidiel používaných pri banskej činnosti (ďalej len „BČ“) a činnosti vykonávanej banským spôsobom (ďalej len „ČVBS“),
d)	účelové previerky so zameraním na plnenie povinností súvisiacich s evidenciou a registráciou pracovných úrazov, vykonanými opatreniami na odstraňovanie ich príčin, rizikovými prácami a  prideľovaním OOPP zamestnancom vykonávajúcich tieto práce,
e)	špecializované prehliadky zamerané na kontrolu plnenia povinností vyplývajúcich z vyhlášky SBÚ č. 21/1989 Zb., vyhlášky SBÚ č. 29/1989 Zb. a vyhlášky SBÚ č. 50/1989 Zb. v organizáciách pri vykonávaní BČ a ČVBS,
f)	kontroly zamerané na doplňovanie a aktualizáciu havarijných plánov a na výkon cvičných poplachov,
g)	kontrolu prítomnosti alkoholu, omamných alebo psychotropných látok u zamestnancov v dozorovaných organizáciách,
h)	hlavný dozor zameraný v súlade s prioritou č. 6 Koncepcie BOZP v záujme prevencie a zlepšenia dodržiavania predpisov na zaistenie BOZP bol vykonávaný takto:
•	kontroly u novovzniknutých organizácií boli zabezpečované prednostne v rámci výberu lokalít pre plnenie PHÚ v roku 2009 so zameraním len na organizácie, ktoré začali vykonávať dozorovanú činnosť
•	výkon hlavného dozoru v oblasti BOZP bol zameraný v prevažnej miere na vykonávanie prehliadok, čo je preventívnou činnosťou. Ostatná činnosť pozostávala z nutnosti vybavovania podaní v súlade so zákonom  č. 51/1988 Zb. a správnym poriadkom
•	zameranie kontrol bolo nad 50 % smerované na malé a stredné organizácie, v ktorých v roku 2008 nebola kontrola v oblasti BOZP vykonaná
•	úloha zabezpečovania výkonu hlavného dozoru v jednotlivých dozorovaných subjektoch v intervale 1 x ročne bola zabezpečovaná v rozsahu možností daných personálnymi, technickými a finančnými zdrojmi úradu.
Predmetom osobitných špecializovaných kontrol bol výkon trhacích prác, stav prevádzkovaných technických zariadení a aktuálnosť a vyhotovenie prevádzkovej dokumentácie. V súlade so zákonom č. 261/2002 Z. z. obvodné banské úrady sa aktívne zúčastňovali pri vykonávaní koordinovaných kontrol na úseku prevencie závažných priemyselných havárií v dozorovaných organizáciách. Koordinované kontroly boli vykonávané podľa plánu koordinovaných kontrol podnikov na rok 2011, ktorý po prerokovaní s príslušnými orgánmi schválila Slovenská inšpekcia životného prostredia.

4.	Subjekty kontrolované dozorným orgánom
Tak, ako v minulosti, aj v roku 2011 sa štruktúra organizácií z pohľadu počtu zamestnancov nezmenila a tak aj preto bolo najviac kontrolovaných subjektov z tejto kategórie zamestnávateľov do 49 zamestnancov. Takýchto organizácií (subjektov) bolo kontrolovaných 323 (v roku 2010 – 459), čo je takmer 80 % z celkového počtu 405 kontrolovaných subjektov (v roku 2010 to bolo 75 % z celkového počtu kontrolovaných subjektov).
Pri výkone hlavného dozoru HBÚ a obvodnými banskými úradmi bolo v roku 2011 kontrolovaných celkom 405 subjektov, čo je menej o 211 subjektov, ako v roku 2010 (616 subjektov). Pokles počtu kontrolovaných subjektov bol hlavne dôsledkom znižovania verejných výdavkov, ktoré sa premietli aj do tabuľkového stavu banských inšpektorov. Počty kontrolovaných subjektov v členení podľa právnej formy a počtu zamestnancov sú uvedené v tabuľke č. 1 prílohy tejto správy, z ktorej jednoznačne vyplýva, že dominantnou právnou formou sú akciové spoločnosti a spoločnosti s ručeným obmedzením.

5.	Zistený stav v subjektoch kontrolovaných dozorným orgánom
V roku 2011 bolo v kontrolovaných subjektoch vykonaných v oblasti BOZP celkom 1 516 výkonov, čo je o 489 výkonov menej ako v roku 2010 (t.j. pokles cca o 1/4). Napriek neustálej snahe zvýšenia podielu dozorných výkonov v zmysle interného predpisu pre inšpekcie je tento pokles pri znižovaní tabuľkových počtov zamestnancov na banských úradov pochopiteľný. Aj preto môžeme považovať za úspech udržanie počtu previerok stavu BOZP (kódy 22,23/A,B,F), kde oproti roku 2010, kedy bolo vykonaných 873 dozorných výkonov, bolo v roku 2011 vykonaných len o 40 úkonov menej, t.j. 833. Štatistický pokles dozorných úkonov najviac ovplyvnil pokles úkonov pri overovaní odbornej spôsobilosti (kód22/I), kde bol zaznamenaný pokles počtu až na polovicu oproti roku 2010. Vývoj počtu dozorných výkonov uvádza nasledujúci graf.

Pri výkone hlavného dozoru bolo pri previerkach stavu BOZP zistených 797 nedostatkov, čo je menej o 46 oproti roku 2010 (843 nedostatkov). Najčastejšími nedostatkami sú nedostatky v oblasti riadenia BOZP a organizácie práce, ako aj nedostatky na strojných a elektrických zariadeniach, vrátane vyhradených technických zariadení.
Celkové možno konštatovať, že organizácie pri banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom a ďalších činnostiach upravených zákonom  č. 51/1988 Zb. sa riadia požiadavkami už uvedených všeobecných záväzných právnych predpisov. Porušenia týchto predpisov síce nie sú ojedinelé a sú spravidla priamo úmerné času a finančným prostriedkom venovaným na účely BOZP zo strany vedenia organizácií. Tak, ako je uvedené v kapitole 9, za sledované obdobie došlo v súvislosti s poklesom počtu zistených porušení predpisov aj k výraznému poklesu celkovej úrazovosti a pokles nastal aj v závažnosti pracovných úrazov.
Prehľad dozorných výkonov, porušení predpisov podľa objektov a podľa kódov štatistickej klasifikácie sú špecifikované v tabuľkách č. 2, 3 a 4 prílohy tejto správy. Ako vyplýva z tabuľky č. 4, štruktúra podľa kódov štatistickej klasifikácie ekonomických činností sa v posledných troch rokoch nemení.

6.	Najzávažnejšie zistenia dozorného orgánu v kontrolovaných subjektoch
Tak, ako v predchádzajúcich rokoch, aj v roku 2011 k najzávažnejším zisteným nedostatkom patria nedostatky zistené v oblasti dodržiavania predpisov upravujúcich bezpečnosť práce a prevádzky pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom pri dobývaní ložísk nerastov, nedostatky v prevádzkovej dokumentácii ako aj v dokumentácii pri prevádzkovaní vyhradených technických zariadení, zabezpečovaní objektov alebo pracovísk podľa predpisov na zaistenie bezpečnosti práce a prevádzky ako aj nedostatky pri používaní výbušnín na trhacie práce.
Medzi najzávažnejšie zistenia patrí určite zistenie, že činnosti vykonávajú zamestnanci bez požadovanej odbornej spôsobilosti, a to najmä na pozíciách zodpovedného vedúceho zamestnanca, vedúceho likvidácie havárie, inšpekčnej služby, bezpečnostného technika a dokladov o odbornej spôsobilosti na činnosti na vyhradených technických zariadeniach. Z toho vyplýva aj neodborné riadenie činností, ako nevykonávanie predpísaných prehliadok pracovísk a kontrol dodržiavania prevádzkovej dokumentácie, nedodržiavanie rozsahu a lehôt prehliadok elektrických zariadení a nezaznamenávanie výsledkov prehliadok predpísaným spôsobom. Sem patria aj nedostatky zisťované v systéme oboznamovaní a informovaní zamestnancov, ktoré sa ukazuje ako veľmi formálne a tak nespĺňa ani svoj účel a nie je ani prínosom pre bezpečné správanie sa zamestnancov na pracovisku. Patria tu aj nedostatky zistené v prevádzkovej dokumentácii, v ktorej chýba určenie a posúdenie rizík a prijatie zodpovedajúcich opatrení. 
Opätovne bolo zistené, že organizácie predávajúce pyrotechnické výrobky predávajú v priestoroch obchodných reťazcov, ktoré slúžia ako únikové cesty. Nie sú dodržiavané obloženia predajných pultov (obchodných priestorov), pretože vo viacerých prevádzkach a predajniach boli zistené väčšie ako povolené množstvá (100 kg). Predajcovia majú predajne často preložené (s viac ako 100 kg pyrotechnických výrobkov) a navyše predajné pulty, ktoré sú súčasťou predajní majú označené ako príručný sklad a v ňom majú uložené ďalšie pyrotechnické výrobky. V nejednom prípade sa v predajni nachádzalo dokonca viac ako 400 kg pyrotechnických výrobkov.
Na úseku dopravy sa často opakujú nedostatky v tom, že organizácie neoznačujú účelové komunikácie príslušným dopravným značením podľa osobitných predpisov a nevyznačil výstražnými tabuľkami, dopravnými značkami, prípadne nahrnutím zeminy na miesta, kde hrozí nebezpečenstvo zrútenia alebo zasypania vozidla (okraj rezu a pracovnej plošiny lomu, násypu alebo skládky). Samostatným prípadom sú porušenia predpisov pri používaní dopravníkov, najmä s fatálnymi dôsledkami (úrazy až amputácie končatín).
Na úseku prevencie pracovných úrazov organizácie neposkytovali osobné ochranné pracovné prostriedky (ďalej len „OOPP“) zamestnancom pre všetky práce vykonávané pri BČ a ČVBS. Organizácie neoboznamovali (preukázateľne) zamestnancov s nebezpečenstvami, pred ktorými ich používanie OOPP chráni, nepoučil ich o správnom používam OOPP a nesprístupnil zamestnancom informácie o každom type OOPP, ktoré zamestnanci potrebujú na jeho používanie.
To, že väčšina zistených nedostatkov v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky vyplýva z nedostatočnej praxe, ako aj odborného vzdelania zamestnancov, ktorí predmetnú činnosť vykonávajú, sa len potvrdilo aj uplynulom roku. Toto tvrdenie je podložené vývojom príčin pracovných úrazov, kde jednoznačne prevažujú skupina 8 - Používanie nebezpečných postupov alebo spôsobov práce vrátane konania bez oprávnenia a skupina 12 - Nedostatok osobných predpokladov na riadny pracovný výkon. Z pohľadu skupín zdrojov pracovných úrazov jednoznačne prevažuje skupina V. – Materiál, bremená, predmety, ktorá predstavuje viac ako 50 % všetkých pracovných úrazov. Podrobné údaje o pracovnej úrazovosti sú uvedené v tabuľkách č. 7 až 13.

7.	Nápravné opatrenia dozorného orgánu
Za účelom zabezpečenia nápravy - odstránenia zistených nedostatkov - banský inšpektori v súlade so zákonnými kompetenciami už počas inšpekčných prehliadok, prípadne vyšetrovania mimoriadnych udalostí vykonávajú príslušné zákonné opatrenia priamo na mieste v kontrolovaných subjektoch tým, že vydajú záväzný príkazu na odstránenie zistených nedostatkov. V nevyhnutných prípadoch, pri ktorých došlo k zrejmému a bezprostrednému ohrozeniu verejného záujmu, najmä BOZP, bezpečnosti prevádzky a technických zariadení a ktoré nebolo možné ihneď na mieste odstrániť, bolo banskými inšpektormi priamo na mieste nariadené zastavenie prevádzky, alebo jej časti, prípadne konkrétnych technických zariadení, a to v nevyhnutnom rozsahu až do odstránenia nedostatkov. V osobitných prípadoch obvodné banské úrady na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti prevádzky nariaďovali vykonanie nevyhnutných opatrení na odstraňovanie zistených nedostatkov vydaním rozhodnutia úradu. So zámerom predísť opakovaniu vzniku obdobných skutočností, banské úrady nariaďujú aj technologické a bezpečnostné opatrenia so zámerom zaistenia zvýšenia bezpečnosti práce a minimalizovania ohrozenia života a zdravia pracovníkov pri závažných pracovných úrazoch, haváriách a mimoriadnych udalostiach. Následne boli vo viacerých prípadoch vykonané kontroly plnenia opatrení.
Prehľad rozhodnutí podľa druhu vo veci zákazu prevádzky strojných zariadení vydaných orgánmi štátnej banskej správy je uvedený v tabuľke č. 6 prílohy tejto správy. Z prehľadu vyplýva, že počet rozhodnutí v roku 2011 na tomto úseku klesol oproti roku 2010 o dva. Rozhodnutia o nariaďovaných opatreniach, resp. priamo o zákaze činnosti boli zamerané najmä do oblasti prevádzky strojných a elektrických zariadení. 

8.	Sankčné opatrenia dozorného orgánu
Súčasťou nápravných opatrení boli aj sankčné opatrenia orgánov hlavného dozoru. V súvislosti s porušovaním predpisov o BOZP a bezpečnosti prevádzky pri vykonávaní činností podliehajúcich hlavnému dozoru orgánov štátnej banskej správy boli ukladané sankcie.
Jednotlivcom bolo uložených 36 blokových pokút (oproti 40 blokovým pokutám v roku 2010) a 16 pokút v správnom konaní (oproti 2 pokutám v roku 2010) v celkovej výške 1 798 €  oproti 1 061 € v roku 2010, čo predstavuje nárast takmer o 70 %.  
Organizáciám bolo uložených v správnom konaní 25 pokút, v celkovej výške až 103 510 € (oproti 35 pokutám vo výške 46 243 € v roku 2010), čo predstavuje nárast takmer o 125 %. 
Prehľad o uložených pokutách s porovnaním s predchádzajúcimi rokmi je v tabuľke č. 5 prílohy tejto správy. 

9.	Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania
Vykonávanie činností v bezprostrednom styku s horninovým masívom v podzemí, ale aj na povrchu je spojené s neustálym rizikom ohrozenia a poškodenia zdravia v dôsledku úrazov a chorôb z povolania. Takáto práca je totiž sústavne vykonávaná v prostredí neustáleho rizika poškodenia zdravia zamestnancov v dôsledku neustáleho pôsobenia nepriaznivých vonkajších vplyvov ako je prašnosť, hluk, vibrácie, vlhkosť, teplo, chlad a iné. V dôsledku pôsobenia vonkajších nepriaznivých vplyvov, ktoré nie je možné v súčasnej dobe spoľahlivo vylúčiť, pretrváva zvýšené ohrozenie zdravia i života zamestnancov a tým aj k vyššiemu výskytu pracovných úrazov a chorôb z povolania. Na stav úrazovosti má nepriaznivý vplyv aj súčasný vývoj v spoločnosti, kedy sa povolania spojené s ťažobnou činnosťou stali neatraktívne. Stredné, ako aj vysoké školy, prestali vychovávať banských odborníkov, čo sa priamo prejavuje na znižovaní odbornej spôsobilosti zamestnancov a tým aj na zvyšovaní rizika ich ohrozenia v dôsledku pôsobenia vplyvov prostredia.
Vývoj pracovnej úrazovosti v roku 2011 možno, v absolútnych číslach, ako aj závažnosti ich následkov, v porovnaní s rokom 2010 považovať za priaznivejší a aj celkový trend vo vývoji pracovnej úrazovosti je v posledných rokoch priaznivý. Je odrazom stavu kvality zamestnancov, rizika práce v podzemných prevádzkach uhoľných ako aj neuholných baní (kde došlo v sledovanom období k prevažnému počtu registrovaných pracovných úrazov), ale aj odrazom vykonávanej prevencie, najmä inšpekčnej činnosti.
V roku 2011 došlo k jednému smrteľnému pracovnému úrazu (oproti 4 v roku 2010 a 23 v roku 2009),  aj tento vznikol pri dopravnej nehode na verejnej komunikácii a preto ho ani   príslušný obvodný banský úrad  nevyšetroval ale PZ SR. Významne klesol aj počet prípadov ťažkej ujmy na zdraví, a to z 9 prípadov v roku 2010 na 3 v roku 2011. Taktiež poklesla pracovná úrazovosť v absolútnych číslach, keď v roku 2011 bolo zaznamenaných 274 registrovaných pracovných úrazov oproti 294 registrovaných pracovných úrazov v roku 2010, čo predstavuje ďalší pokles o 7 %. Ešte priaznivejšie sú údaje z pohľadu klasifikácie závažnosti pracovných úrazov, pretože zo všetkých registrovaných pracovných úrazov len v troch prípadoch išlo o pracovné úrazy s ťažkou ujmou na zdraví.
V roku 2011 Obvodný banský úrad v Prievidzi ukončil vyšetrovanie príčiny mimoriadnej udalosti, ktorá sa stala dňa 10. 08. 2009, následkom ktorej došlo k úmrtiu 20 baníkov v podzemí organizácie Hornonitrianske bane Prievidza, a.s., – ťažobný úsek Handlová – Východná šachta a vyhotovil o tom odborný posudok.
Z tohto pohľadu, v porovnaní s rokom 2010, možno stav úrazovosti považovať za zlepšujúci. Táto skutočnosť však neodrážajú údaje o koeficiente úrazovosti, ktorý vyjadruje počet úrazov na 100 zamestnancov.  Hodnota tohto ukazovateľa sa totiž mierne zmenila zo 4,00 v roku 2010 na 4,17 v roku 2011 pri zohľadnení počtu všetkých zaevidovaných pracovných úrazov. Banské úrady majú však úplný prehľad len o registrovaných pracovných úrazoch a údaje o ostatných, resp. iných pracovných úrazoch nie sú ani za uplynulé roky úplné. Preto je objektívnejšie pri sledovaní vývoja úrazovosti vychádzať z koeficienta úrazovosti, ktorý vychádza z počtu registrovaných pracovných úrazov. V tomto prípade sa koeficient úrazovosti oproti roku 2010, kedy bol 2,96 zlepšil na 1,87 v roku 2011.
 Z uvedeného prehľadu je zrejmé, že v  systéme štatistických ukazovateľov predstavujú ostatné úrazy, t. j. pracovné úrazy, ktoré si vyžiadajú pracovnú neschopnosť maximálne 3 dni podstatnú časť, t. j. viac ako dvojnásobok registrovaných pracovných úrazov a to nepriaznivo ovplyvňujú štatistické ukazovatele. Z údajov uvedených v podkladových tabuľkách teda vyplýva, že úrazovosť klesá aj napriek  mierne zvýšenému počtu zamestnancov v dozorovaných organizáciách. Tu je potrebné poznamenať, že vykazovanie počtu zamestnancov zo strany organizácií je neustálym problémom z dôvodu rozlišovania počtu zamestnancov podliehajúcim výkonu hlavného dozoru. Vývoj tohto ukazovateľa je zrejmý z nasledujúcich grafov.

Vývoj pracovnej úrazovosti podľa počtu všetkých pracovných úrazov

Vývoj pracovnej úrazovosti podľa počtu registrovaných pracovných úrazov
(do roku 2008 sa sledoval len počet registrovaných pracovných úrazov)

Za základný a rozhodujúci prvok v znižovaní počtu a závažnosti pracovných úrazov sa jednoznačne považuje prevencia. Pokiaľ ide o samotný počet inšpekcií došlo síce k miernemu poklesu zo 766 v roku 2010 na 753 v roku 2011, ale podotýkame, že na začiatku roka 2011 došlo zníženiu tabuľkového poštu banských inšpektorov z dôvodu znižovania výdavkov verejnej správy o 10 %. A tak aj celkovo došlo k poklesu dozorných výkonov oproti roku 2010 z 2 005 na 1 516 dozorných výkonov v roku 2011.  Je to najmä dôsledkom poklesu úkonov pri overovaní odbornej spôsobilosti, udeľovaní výnimiek a poradenskej činnosti. 

10.	Spolupráca dozorného orgánu
Spolupráca v oblasti BOZP sa realizovala s Odborovým zväzom pracovníkov baní, geológie a naftového priemyslu SR, Slovenskou banskou komorou, Slovenskou baníckou spoločnosťou, Slovenskou spoločnosťou pre vŕtacie a trhacie práce, Slovenským ústavom technickej normalizácie, niektorými SKTC. V oblasti výbušnín a vyšetrovania závažných pracovných úrazov banské úrady spolupracujú s krajskými a okresnými riaditeľstvami Policajného zboru SR a s Kriminalistickým a expertíznym ústavom a v oblasti predaja pyrotechnických výrobkov aj so Slovenskou obchodnou inšpekciou. So Slovenskou obchodnou inšpekciou spolupracuje HBÚ aj na úseku chemických látok a zástupca HBÚ je členom poradnej komisie vo vzťahu k uplatňovaniu nariadenia REACH na Slovensku. V rámci konzultácií a prípravy vysokoškolsky vzdelaných odborníkov v oblasti baníctva pokračovala spolupráca s  fakultou BERG a Strojníckou fakultou Technickej univerzity v Košiciach.
Už tradične existuje dobrá spolupráca s MH SR ako aj Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky v rôznych oblastiach, okrem iného najmä v legislatívnej oblasti pri príprave návrhov predpisov  súvisiacich s výkonom hlavného dozoru.
Banské úrady spolupracujú aj s Národným inšpektorátom práce, ako aj jednotlivými krajskými inšpektorátmi práce (napr. pri určovaní hranice dozoru nad BOZP pri výstavbe podzemného zásobníka zemného plynu Gajary – Baden organizácie Nafta, a.s. Bratislava). 
V súlade so zákonom č. 261/2002 Z.z. boli vykonávané koordinované kontroly na úseku prevencie závažných priemyselných havárií v podnikoch, na ktoré sa vzťahuje tento zákon v súčinnosti so Slovenskou inšpekciou životného prostredia Slovenskej republiky.
Dobrá spolupráca bola aj  so Slovenskou spoločnosťou pre trhacie a vŕtacie práce v Banskej Bystrici pri  výučbe v strelmajstrovských kurzoch (lektorská činnosť) a s ďalšími organizáciami pri vykonávaní lektorskej a prednáškovej činnosti  zameranej na  odbornú prípravu odborne spôsobilých zamestnancov organizácií.
Ďalej, obvodné banské úrady spolupracovali s krajskými úradmi a obvodnými úradmi životného prostredia v obvode svojej pôsobnosti pri povoľovaniach banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom v príslušných okresoch, či krajoch pri riešení problémov súvisiacich s ochranou prírody a krajiny pri banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom (napr. pri riešení spôsobu likvidácie ekologickej záťaže – znečistenia podzemných vôd ropnými látkami vzniknutej pri banskej činnosti – ťažbe ropy organizáciou Nafta, a.s., Bratislava). 
Vzhľadom k účinnosti zákona č. 136/2010 Z. z. o službách na vnútornom trhu a o zmene a doplnení niektorých zákonov sa nadviazala spolupráca s Národnou agentúrou pre sieťové a elektronické služby v oblasti zabezpečovania funkčnosti tzv. jednotných kontaktných miest, ktoré boli alokované na obvodných úradoch všeobecnej štátnej správy.
Zástupca HBÚ je členom stálej pracovnej skupiny pre bezpečnosť práce v baniach v rámci Poradného výboru pre BOZP Európskej Komisie. Stála pracovná skupina sa zaoberá otázkami týkajúcimi sa BOZP v baniach. Okrem iného vypracováva pripomienky ku Komisiou navrhnutej legislatíve, ktorá môže mať významný dopad na BOZP v baniach a inom ťažobnom priemysle. Vytvorenie stálej pracovnej skupiny si vyžiadalo výnimočné postavenie baní z pohľadu špecifických pracovných podmienok, rizík, častej zmeny pracovných podmienok, nebezpečenstva výbuchov, výskytu výbušných plynov, požiarov a pod.
Zástupca HBÚ je taktiež členom poradného výboru ministra práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky pre otázky v oblasti BOZP, tzv. Koordinačného výboru pre BOZP. Podpredseda vlády a minister práce, sociálnych vecí a rodiny Slovenskej republiky zriadil v roku 2010 svoj poradný orgán, tzv. Kolégium podpredsedu vlády pre otázky súvisiace s prácou, ochranou práce a bezpečnosťou pri práci, ktorého členom je aj zástupca HBÚ.

11.	Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2010 v SR
Poznatky získaných inšpekčnou činnosťou v roku 2011 aj naďalej poukazujú na skutočnosť, že starostlivosť o BOZP stále nie je v popredí záujmu značného počtu preverovaných subjektov. Úroveň pracovných podmienok a starostlivosť o BOZP a BP stále viac odzrkadľuje ekonomické možnosti zamestnávateľov, pretože zamestnávatelia odôvodňujú neplnenie niektorých úloh v oblasti ochrany práce predovšetkým zlým ekonomickým stavom organizácie. Zistený stav je však aj dôsledkom nedostatočného právneho vedomia zamestnancov, ako aj zamestnávateľov samotných, ktorí dávajú väčší dôraz na odstraňovanie nedostatkov zistených orgánmi hlavného dozoru, ako na vlastnú prevenciu. 
	Z poznatkov získaných pri vykonávaní hlavného dozoru vyplýva, že starostlivosť o BOZP je zo strany zamestnávateľov často minimálna a zväčša formálna. Výnimkou sú spravidla veľké organizácie a organizácie so zahraničným kapitálom, kde je starostlivosť o BOZP a BP už samozrejmosťou. V niektorých prípadoch prevláda nezáujem zamestnávateľov o zabezpečovanie uspokojivých pracovných podmienok a uprednostňovanie hospodárskych a obchodných záujmov. Aj toto platí predovšetkým v prípade malých zamestnávateľov a u samostatne podnikajúcich fyzických osôb. Vyskytujú sa nebezpečné pracovné postupy, zlá organizácia práce, nebezpečné zariadenia a rizikové práce, pri ktorých sa častejšie vyskytujú prípady ohrozenia, či priamo poškodenia zdravia. 
Výsledkom takého prístupu je chýbajúci systémový prístup k problematike BOZP. Nízka pozornosť sa venuje posudzovaniu rizík, spolupráca vedúcich zamestnancov a zamestnancov je často neuspokojivá a formálna, kvalita oboznamovania zamestnancov s problematikou BOZP je nedostatočná a zbytočne zaťažuje zamestnávateľov aj zamestnancov, pretože sa  u nich míňa účinkom. Pritom mnohé opatrenia na úseku BOZP a BP, hlavne organizačné, sa dajú realizovať bez akýchkoľvek, resp. minimálnych finančných nákladov.
Je potrebné poukázať, že dôsledky hospodárskej krízy sa naďalej prejavujú aj v organizáciách vykonávajúcich BČ a ČVBS. Ťažba sa stále nedostáva do pôvodných objemov pre nedostatočný odbyt produkcie, tým je tvorba zisku nižšia a použité prostriedky na BOZP sú tiež nižšie. 
Ako sa ukazuje, zásadným problémom je kvalifikácia, resp. odborná spôsobilosť zamestnancov. Pri dnešnom rozvoji prác najmä v podzemí (výstavba tunelov, rast ťažby podzemným spôsobom, odliv hotových zamestnancov do zahraničia a pod.) takýto zamestnanci už doslova akútne chýbajú. Stredné a vysoké školstvo nemá podporu od takýchto zamestnávateľov a neprodukuje kvalifikovaných perspektívnych zamestnancov. Na pozície sú prijímaní zamestnanci bez akýchkoľvek odborných znalostí a najmä bez skúseností v náročnom banskom prostredí. A tak veľká neskúsenosť, nezodpovedajúce vzdelanie, chýbajúca odbornosť a minimálna odborná prax sú ideálnou kombináciou na vznik krízových situácií. Toto konštatovanie platí mnohonásobne pri prevádzkach v podzemí uhoľných, ale aj neuhoľných baní, kde sa stala prevažná väčšina všetkých registrovaných, ale aj ostatných pracovných úrazov.
Pre rozbehnutie niektorých krokov v oblasti zabezpečenia odborníkov MH SR si v minulosti vyžiadalo podklady o organizáciách, v ktorých je predpoklad potreby banských odborníkov so stredným, stredným odborným a vysokoškolským vzdelaním, čo sa napokon riešilo centrálne. Odborníci však naďalej pri banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom chýbajú a jediné čo sa zabezpečuje a čím sa tento stav rieši, je vydávanie výnimiek nielen zo vzdelania, ale aj z príslušného smeru, a čo je najhoršie aj z praxe. Takýto postup je len odrazom skutočnosti, že ani existujúce odborné školy nevedia získať žiakov a študentov.
Napriek zisteným nedostatkom a vyššie uvedeným konštatovaniam možno v dozorovaných organizáciách pozorovať neustály pokles pracovnej úrazovosti. Dôležitú úlohu tu zohráva aj neustále zvyšovanie technickej úrovne používaných technických zariadení.

12.	Opatrenia dozorného orgánu na zlepšenie stavu
Pre zlepšenie stavu v oblasti BOZP a bezpečnosti prevádzky je v nasledujúcom období potrebné naďalej realizovať uznesenie vlády Slovenskej republiky č. 114 z 20. februára 2008, ktorým sa schvaľuje Koncepcia BOZP a ktoré bolo rozpracované na podmienky výkonu hlavného dozoru. 
HBÚ a obvodné banské úrady, ako orgány štátnej banskej správy vykonávajúce hlavný dozor podľa § 39 ods. 1 písm. a) a písm. b) zákona  č. 51/1988 Zb., pre zlepšenie stavu v oblasti bezpečnosti práce a prevádzky v oblasti svojej pôsobnosti zameriavajú výkon dozornej činnosti najmä na:
a)	dosiahnutie znalosti bezpečnostných predpisov u zodpovedných vedúcich zamestnancov v rozsahu potrebnom pre odborné a bezpečné riadenie vykonávanej činnosti,
b)	vyžadovanie dokonalej znalosti všetkých predpisov, technologických a pracovných postupov zamestnancami, ktoré sa vzťahujú na vykonávané činnosti,
c)	vyžadovanie zvýšenej kontroly orgánmi odborného dozoru a odborné a personálne posilnenie týchto orgánov v dozorovaných organizáciách,
d)	venovanie zvýšenej pozornosti malým a stredne veľkým podnikom vo všetkých oblastiach BOZP a BP,
e)	sledovanie a vyhodnocovanie vývoja úrazovosti a chorôb z povolania na každej úrovni a kontrolnú a poradenskú činnosť zamerať na oblasti a subjekty s nepriaznivým vývojom, navrhnúť potrebné opatrenia vrátane prípadných zmien v predpisoch,
f)	zvýšenú pozornosť bezpečnostným predpisom pri vykonávaní vstupných školení novoprijatých zamestnancov u rizikových skupín najmä u mladých zamestnancov ako aj tým, ktorí predtým nepracovali pri vykonávaní banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom,
g)	zabezpečenie pravidelnosti a odbornej úrovne opakovaných školení pri zohľadnení konkrétnych podmienok jednotlivých pracovísk,
h)	dôslednejšie využívanie sankčných opatrení pri opakovanom, prípadne častom porušovaní technologickej disciplíny a predpisov upravujúcich BOZP,
i)	vo vzťahu k banským inšpektorom prehodnotiť technické vybavenie banských inšpektorov (opatrenie č. 9 podľa prílohy k Uzneseniu vlády č. 475/2003), ktoré doteraz nebolo realizované. Prehodnotenie je potrebné vykonať z dôvodu, že banskí inšpektori vykonávajú inšpekčnú činnosť v prašných povrchových ako aj podzemných prevádzkach, vykonávajú rôzne povoľovacie konania, súčasťou ktorých je aj miestne zisťovanie (ohliadka pracovísk a objektov) a súčasné technické vybavenie banských inšpektorov nezodpovedá súčasným požiadavkám.
Ako príklad preventívneho opatrenia uvádzame nariadenie pracovného prerokovania výsledkov úrazovosti po zistení nadmernej úrazovosti v organizácii SMZ, a.s. Jelšava, ktorých vyhodnotenie sa uskutočnilo vo februári 2011. Za rok 2010 (do augusta) bolo zaevidovaných 53 pracovných úrazov, z ktorých bolo 36 registrovaných a 17 evidovaných. V porovnaní s rokom 2009 došlo za sledované obdobie k zvýšeniu o 16 registrovaných pracovných úrazov, čo predstavovalo nárast až o 80%. Z uvedených 36 pracovných úrazov bolo zaregistrovaných 5 v podzemí. Preto bolo nariadené pracovné prerokovanie, kde boli navrhnuté a prijaté viaceré výchovné a organizačné opatrenia. Pri jednom pracovnom úraze s následkom smrti boli prijaté viaceré technicko-organizačné opatrenia. Tieto opatrenia prispeli k tomu, že za ostatné štyri mesiace v kalendárnom roku 2010 boli zaregistrované len 3 pracovné úrazy čím úrazovosť rapídne klesla. Aj takáto iniciatíva banského  úradu prispela zníženiu pracovnej úrazovosti.
Zásadným spôsobom do plnenia týchto úloh však zasahujú finančné, materiálne a personálne možnosti HBÚ a obvodných banských úradov, ktoré boli ešte v rámci znižovania verejných výdavkov krátené paušálne o 10 % a ktorými nie je možné dôsledne plniť všetky uložené úlohy. Napriek tomu, že v uvádzanom uznesení vlády ohľadom Koncepcie BOZP je na ústredných orgánoch, resp. priamo na ministroch jednotlivých rezortoch zodpovednosť za zabezpečenie financovania Koncepcie BOZP, HBÚ nemal ani v roku 2011 osobitne vyčlenené finančné prostriedky priamo na realizáciu tejto koncepcie. 
Ak pominieme opatrenia vyplývajúce z Koncepcie BOZP, za účelom zlepšenia stavu BOZP a BP, a to najmä za účelom bezodkladného odstránenia zistených nedostatkov, boli  obvodnými banskými inšpektormi vydávané záväzné príkazy na odstránenie zistených nedostatkov a obvodnými banskými úradmi boli vydávané rozhodnutia o nariadení nevyhnutných opatrení na zaistenie BOZP a BP. V závažných prípadoch boli ukladané sankcie zamestnancom v blokovom konaní a rozhodnutím v správnom konaní tak zamestnancom, ako aj organizáciám. Boli tiež častejšie vykonávané následné námatkové kontroly.
V rámci zvyšovania povedomia o BOZP a znalosti predpisov zorganizovali HBÚ, obvodné banské úrady v Košiciach a v Spišskej Novej Vsi a Slovenský zväz výrobcov kameniva rôzne semináre a školenia, z ktorých napríklad len na celoslovenskom seminári vo Vyhniach vo februári 2011 a vo Vysokých Tatrách v júni 2011 zúčastnilo takmer cca 150 zamestnancov dozorovaných organizácií.

13.	Činnosť dozorného orgánu 
13.1	Personálne údaje
Výkon hlavného dozoru v oblasti bezpečnosti práce a tým vlastne aj dosiahnuté výsledky v roku 2011 zabezpečovalo už len 19 banských inšpektorov (v roku 2010 to bolo ešte 21 banských inšpektorov), z toho okrem vedúcich oddelení bezpečnosti (po jednom na 6-tich úradoch) to boli 2 ústrední banskí inšpektori na HBÚ (traja v roku 2010) a 11. obvodní banskí inšpektori na piatich obvodných banských úradoch (12. v roku 2010).
Uvedený stav je tak v rozpore s prioritou č. 6 Koncepcie BOZP, ktorá hovorí o „...odbornom a početnom posilnení ľudských zdrojov na výkon inšpekcie za účelom navýšenia počtu dozorných aktivít, na zlepšenie fungovania a účinnosti dozorných orgánov a v záujme rozvoja ich preventívnych praktík...“, ako aj druhou úlohou vyplývajúcou z prílohy č. 3 pre MH SR. Takýto stav je taktiež v rozpore s úlohou F. 2 uvedenou v prílohe č. 1 Koncepcie BOZP, podľa ktorej je potrebné: „Zabezpečiť zodpovedajúce finančné zdroje a podmienky na efektívny výkon inšpekcie práce, štátneho zdravotného dozoru a hlavného dozoru vo všetkých oblastiach v ich pôsobnosti vrátane odborného vzdelávania a primeraného finančného ohodnotenia inšpektorov práce, osôb vykonávajúcich štátny zdravotný dozor a hlavný dozor tak, aby bolo možné ich činnosť viac zamerať na preventívnu činnosť podľa odporúčaní SLIC a štandardov Spoločenstva.“.  Ak si tento stav premietneme do dlhodobo pretrvávajúcej situácie s takmer trojnásobne vyšším ukazovateľom úrazovosti oproti celoštátnemu priemeru, tak túto situáciu v personálnom a materiálnom zabezpečení musíme aj naďalej považovať za nežiaducu.

13.2	Výkony v štátnej banskej správe
Ako už bolo uvedené v kapitole 5, pokiaľ ide o samotný počet inšpekcií (v tabuľke  č. 2 označených ako previerky pod kódmi 22,23/A,B,F) došlo síce k miernemu poklesu počtu inšpekcií, ale je to potrebné považovať, vzhľadom na uvádzanú situáciu v personálnom a materiálnom vybavení banských úradov, za úspech. Celkovo však došlo k poklesu dozorných výkonov oproti roku 2010 z 2 005 na 1 491 v roku 2011, t. j. takmer o 25 %.
13.3	Poradenská činnosť
V rámci bezplatnej poradenskej činnosti v roku 2011 poskytli orgány štátnej banskej správy 103 poradenstiev z  oblasti BOZP, čo je tiež znížený počet oproti roku 2010 (195 poradenstiev). Prehľad je uvedený v tabuľke č. 2 prílohe správy. Poradenstvo bolo najčastejšie poskytované v oblasti bansko-bezpečnostných predpisov, technických zariadení a to najmä v rámci projektovej prípravy a ďalej v oblasti evidencie a registrácie pracovných úrazov.
13.4	Poskytovanie informácií
Informácie orgánmi štátnej banskej správy boli poskytované v súlade so zákonom č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (zákon o slobode informácií), pričom čiastočne súviseli s poradenskou činnosťou. V roku 2011 banské úrady zaevidovali 62 žiadostí o informáciu.
13.5	Sťažnosti a podnety
Na HBÚ a na obvodných banských úradoch nebola ani v roku 2011 prijatá žiadna sťažnosť v súvislosti s BOZP a BP (v roku 2010 – 0 a v roku 2009 - 13 sťažností). Na banských úradoch bolo prijatých celkom 17 podnetov (v roku 2010 33 podnetov a v roku 2009 28 podnetov). Tieto podnety boli spravidla podnetom na vykonanie inšpekcie. Podnety smerovali najmä do oblastí vykonávania banskej činnosti a činnosti vykonávanej banským spôsobom v rozpore s vydanými povoleniami, či bez povolenia, ako aj nedodržiavania zásad BOZP a BP a pracovných podmienok organizáciami. Z týchto podnetov boli dva anonymné podnety vo veci skladovania a predaja pyrotechnických výrobkov v obchodnej sieti. Pri kontrole bolo ale zistené, že išlo o neopodstatnené podnety.
13.6	Príprava predpisov a technická normalizácia
 V oblasti legislatívy sa banskí inšpektori HBÚ a obvodných banských úradov aktívne zúčastňovali na tvorbe a príprave novely zákona  č. 51/1988 Zb., ktoré boli aj v roku 2011 pripravované v súvislosti s prípravou nového zákona o výbušninách, výbušných predmetoch a munícii. Taktiež sa významnou mierou podieľali na príprave samotného zákona o výbušninách, výbušných predmetoch a munícii, ako aj jeho vykonávacích predpisoch. 
V oblasti technickej normalizácie HBÚ spolupracuje so Slovenským ústavom technickej normalizácie (SÚTN) pri preberaní technických noriem z európskych noriem podľa požiadaviek SÚTN. Najväčšie zastúpenie posudzovaných noriem majú normy z oblasti elektrických inštalácií a vyhradených technických zariadení a výbušnín.

14.	Záver
Pre zvýšenie účinnosti a efektívnosti inšpekčnej činnosti pri výkone hlavného dozoru HBÚ a obvodných banských úradov je potrebné pokračovať v plnení úloh, ktoré vyplývajú z Koncepcie BOZP, ktoré boli rozpracované na podmienky HBÚ a obvodných banských úradov SR. Zásadnou úlohou je prehlbovanie odbornej úrovne banských inšpektorov a zabezpečenie ich primeraného ohodnotenia, ako aj technické vybavenia, so zámerom vytvorenia reálnych predpokladov pre zabezpečenie zníženia úrazovosti do roku 2012.