Príloha B

Štátny zdravotný dozor
(MZ SR)

Zdroj údajov: Úrad verejného zdravotníctva SR 

Informácia
 o stave ochrany zdravia pri práci, vývoji chorôb z povolania a iných poškodení zdravia z práce za rok 2011

2. Orgány verejného zdravotníctva
Štátna správa na úseku verejného zdravotníctva je upravená zákonom č. 355/2007     Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej „zákon č. 355/2007 Z. z.“), ktorý je zameraný na efektívnu primárnu prevenciu, ochranu a podporu zdravia a na zabezpečenie zdravých životných podmienok pre obyvateľov a pracovných podmienok pre pracujúcu populáciu.
 Úlohy štátnej správy plnia orgány verejného zdravotníctva, ktorými sú v rezorte zdravotníctva Ministerstvo zdravotníctva SR, Úrad verejného zdravotníctva SR a regionálne úrady verejného zdravotníctva. Orgánmi verejného zdravotníctva, ktoré plnia úlohy štátnej správy v špecifických rezortoch sú Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja  SR a Slovenská informačná služba. 
Štátnu správu v rezorte zdravotníctva na úrovni regiónov zabezpečuje 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva,  z ktorých  8 regionálnych úradov verejného zdravotníctva v sídlach krajov zabezpečuje odborné a metodické vedenie ostatných regionálnych úradov verejného zdravotníctva na úseku ochrany, podpory a rozvoja verejného zdravia. 
V oblasti ochrany zdravia pri práci orgány verejného zdravotníctva systematicky dozerajú ako sú zo strany zamestnávateľov plnené povinnosti v oblasti ochrany zdravia zamestnancov, vyplývajúce zo zákona č. 355/2007 Z. z. a z nariadení vlády SR harmonizovaných s právom Európskych spoločenstiev, ktoré upravujú jednotlivé zdraviu škodlivé faktory v pracovnom prostredí. Priebežne dozerajú na plnenie nariadených opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou a na obmedzenie ich výskytu. Pri výkone štátneho zdravotného dozoru (ďalej „ŠZD“) na pracoviskách zisťujú a objektivizujú nedostatky pri plnení povinností uložených zamestnávateľom v legislatívnych úpravách v oblasti ochrany zdravia pri práci a v rozsahu svojej pôsobnosti ukladajú zamestnávateľom sankcie. Orgány verejného zdravotníctva dozerajú v rámci výkonu ŠZD u zamestnávateľa aj na činnosť pracovnej zdravotnej služby (ďalej len „PZS“). 
Úrady verejného zdravotníctva plnia aj špecializované úlohy zamerané na sledovanie zdravotného stavu zamestnancov vo vzťahu k pracovným podmienkam. Na požiadanie pracovísk klinického pracovného lekárstva zisťujú príčiny vzniku profesionálnych poškodení zdravia u zamestnancov, vykonávajú prešetrovanie a hodnotenie pracovného prostredia a podmienok práce zamestnancov pre vznik profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania. 
Orgány verejného zdravotníctva pri výkone ŠZD nad zdravými pracovnými podmienkami koordinujú svoju činnosť s orgánmi inšpekcie práce, a to výkonom spoločných previerok na pracoviskách so zameraním na  problematiku významnú z hľadiska ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci. Ťažiskom práce orgánov verejného zdravotníctva je ochrana zdravia pri práci s cieľom predchádzať chorobám z povolania a ochoreniam súvisiacich s prácou a ťažiskom práce orgánov inšpekcie práce je bezpečnosť pri práci a predchádzanie pracovným úrazom. 

3. Ciele, úlohy a priority orgánov verejného zdravotníctva v r. 2011
Jednou zo základných úloh orgánov verejného zdravotníctva vyplývajúcich zo zákona č. 355/2007 Z. z. bolo posudzovanie a vyhodnocovanie opatrení a návrhov, ktoré predkladali fyzické osoby – podnikatelia a právnické osoby podľa § 13 cit. zákona a rozhodovanie z hľadiska ich vplyvu na verejné zdravie, vrátane ochrany zdravia pri práci. 
Orgány verejného zdravotníctva  v oblasti ochrany zdravia pri práci vykonávali ŠZD, ktorý je špecializovanou  inšpekčnou činnosťou zameranou na špecifické riziká vplyvu práce, pracovných podmienok a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Sledovali plnenie opatrení zo strany zamestnávateľov na ochranu zdravia zamestnancov pred nepriaznivými účinkami fyzikálnych, chemických, biologických a iných faktorov v pracovnom prostredí. Najvýznamnejšími zo zdraviu škodlivých faktorov v pracovnom prostredí  z hľadiska počtu exponovaných zamestnancov bol nadmerný hluk, chemické faktory,  ionizujúce žiarenie a vibrácie.
Na pracoviskách s výskytom chemických faktorov bol ŠZD zameraný na zaobchádzanie s toxickými a veľmi toxickými látkami a zmesami, najmä na ich skladovanie vrátane spôsobu evidencie, odbornú spôsobilosť zamestnancov a manipuláciu s nimi, vypracovanie posudkov o riziku a prevádzkových poriadkov. Osobitná pozornosť bola zameraná na  poľnohospodárske podniky najmä pred začatím postrekovacích prác, s dôrazom na zaobchádzanie s prípravkami na ochranu rastlín, likvidáciu obalov a nespotrebovaných zvyškov prípravkov na ochranu rastlín. Regionálne úrady verejného zdravotníctva (ďalej „RÚVZ“) v sídle kraja v priebehu roka 2011 zabezpečovali preskúšanie odbornej spôsobilosti a vydávali osvedčenia o odbornej spôsobilosti na prácu s veľmi toxickými  a toxickými látkami a zmesami. 
U fyzikálnych a chemických faktorov sa orgány verejného zdravotníctva osobitne zameriavali na dozor nad dodržiavaním expozičných limitov škodlivých faktorov pracovného prostredia zo strany zamestnávateľov a na vybraných pracoviskách vykonávali v rámci ŠZD ich objektivizáciu. Objektivizáciu faktorov v pracovnom prostredí vykonávalo 9 laboratórnych pracovísk Úradu verejného zdravotníctva SR (ďalej „ÚVZ SR“) a RÚVZ v sídle kraja.
Veľmi dôležitou oblasťou z hľadiska ochrany zdravia, na ktorú sa sústreďoval výkon ŠZD boli pracoviská, kde boli zamestnanci vystavení pôsobeniu dokázaných alebo pravdepodobných karcinogénnych a mutagénnych faktorov a pracoviská, kde sa vyskytovali pracovné procesy s rizikom chemickej karcinogenity, u vybraných profesií exponovaných týmto faktorom bolo nariadené vykonať biologický monitoring (biologické expozičné testy). Početnou skupinou zamestnancov vystavenou týmto faktorom boli najmä zamestnanci v zdravotníckych zariadeniach, ktorí pripravovali alebo aplikovali cytostatiká a zamestnanci, ktorí vykonávali búracie práce v budovách a na stavbách, kde sa vyskytovali materiály s obsahom azbestu.
Ďalšou významnou skupinou pracovísk, na ktorú orgány verejného zdravotníctva  dozerali, boli pracoviská s výskytom biologických faktorov, najmä zdravotnícke a veterinárne zariadenia, laboratórne pracoviská, čistiarne odpadových vôd a pracoviská zneškodňovania odpadov.
 Orgány verejného zdravotníctva sledovali pracovné podmienky aj na pracoviskách náročných z hľadiska fyzickej záťaže, psychickej pracovnej a senzorickej záťaže zamestnancov, osobitne na pracoviskách so zobrazovacími jednotkami a pri práci s bremenami. Nevyhnutnou súčasťou ŠZD na všetkých pracoviskách bolo sledovanie plnenia hygienických, resp. zdravotných požiadaviek na pracovné priestory, osvetlenie, vetranie, vykurovanie, zásobovanie pitnou vodou a vybavenie pracovísk zariadeniami na osobnú hygienu a inými zariadeniami súvisiacimi s ochranou zdravia zamestnancov.
Prioritnú pozornosť sústredili orgány verejného zdravotníctva na pracoviská, na ktorých sú zamestnanci pri práci exponovaní v závažnej miere zdraviu škodlivým faktorom pracovného prostredia, t. j. vykonávajú rizikové práce, pri ktorých je zvýšené nebezpečenstvo vzniku chorôb z povolania, profesionálnych otráv alebo iných poškodení zdravia z práce. U väčšiny zamestnancov išlo o kombinovanú expozíciu viacerým rizikovým faktorom. Orgány verejného zdravotníctva zamestnávateľom nariaďovali vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru, zlepšiť pracovné podmienky a zvýšiť starostlivosť o ochranu zdravia zamestnancov vrátane zabezpečenia cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov lekármi pracovnej zdravotnej služby.
Súčasťou ŠZD bolo aj prešetrovanie pracovných podmienok a spôsobu práce zamestnancov súvisiacich so vznikom profesionálnych poškodení zdravia na pracoviskách u hlásených podozrení na choroby z povolania a posudzovanie opatrení vykonávaných zamestnávateľmi na obmedzenie výskytu chorôb z povolania. V roku 2011 RÚVZ v SR prešetrovali 747 podozrení na chorobu z povolania. Pri zisťovaní príčin vzniku profesionálnych poškodení zdravia orgány verejného zdravotníctva úzko spolupracovali s klinickými pracovnými lekármi a s lekármi pracovnej zdravotnej služby. 
Medzi priority pri výkone ŠZD na pracoviskách v roku 2011 patrila aj kontrola plnenia povinnosti zamestnávateľa zabezpečiť pre všetkých zamestnancov pracovnú zdravotnú službu, ako aj kontrola rozsahu činnosti pracovnej zdravotnej služby u zamestnávateľa, ktorý mal takúto službu už zabezpečenú dodávateľským spôsobom alebo vlastnými odbornými zamestnancami.
V rámci špecializovaných činností  ÚVZ SR a RÚVZ v SR  riešili aj úlohy, projekty a epidemiologické štúdie so zameraním na hodnotenie vplyvu faktorov práce a pracovného prostredia na zdravie zamestnancov. Vybrané RÚVZ  spolu so zamestnávateľmi vypracovávali a realizovali intervenčné programy za účelom zlepšenia pracovného prostredia a zdravotného stavu zamestnancov konkrétnych podnikov v rámci programu Zdravé pracoviská. ÚVZ SR a vybrané  RÚVZ sa zapojili aj do riešenia medzinárodnej epidemiologickej štúdie v spolupráci s Medzinárodnou agentúrou pre výskum rakoviny (IARC) vo Francúzsku, zameranej na nádorové ochorenia pankreasu  vo vzťahu k životným a pracovným podmienkam. 

4. Subjekty kontrolované orgánmi verejného zdravotníctva
 	Orgány verejného zdravotníctva v roku 2011 vykonali ŠZD v 21 501 subjektoch, najviac u fyzických osôb oprávnených na podnikanie a u právnických osôb s počtom zamestnancov do 9 (tabuľka č. 1).

5. a 6. Zistený stav v subjektoch kontrolovaných orgánmi verejného zdravotníctva a najzávažnejšie zistenia pri výkone ŠZD
Zložitá celosvetová hospodárska situácia sa v SR prejavovala aj v roku 2011, pričom jej dôsledky sa premietli aj do oblasti pracovného prostredia a ochrany zdravia zamestnancov. I keď v niektorých oblastiach bolo zaznamenané mierne oživenie výroby (napr. v  strojárenskej výrobe, drevospracujúcom priemysle), väčšina hospodárskych odvetví aj naďalej stagnovala, niekde dokonca pokračoval pokles výroby (napr. v potravinárstve). Úroveň ochrany zdravia zamestnancov sa tak v rade prípadov odvíjala aj od ekonomických možností zamestnávateľa.
Táto problematika sa uspokojivo riešila predovšetkým vo veľkých podnikoch a v podnikoch so zahraničnou účasťou. Pre väčšinu zahraničných (európskych) zamestnávateľov je už ochrana zdravia zamestnancov integrálnou súčasťou podnikovej kultúry, venujú jej dostatočnú pozornosť a vyžadujú dôsledné dodržiavanie bezpečných postupov a opatrení na ochranu zdravia aj od svojich zamestnancov. Medzi odvetvia, ktoré si dlhodobo udržujú vyhovujúci hygienický štandard, patrí napr. automobilový priemysel.
Pre stredné a najmä malé podniky je v súčasnej zložitej ekonomickej situácii prvoradé predovšetkým ekonomické prežitie; problematike ochrany zdravia zamestnancov nevenujú náležitú pozornosť a na jej zabezpečenie nemajú dostatočné finančné prostriedky.
Za pozitívum možno považovať vzostup spolupráce zamestnávateľov s PZS, ktoré pre zamestnávateľov zabezpečovali odborný dohľad nad pracovnými podmienkami zamestnancov z hľadiska ochrany ich zdravia. U niektorých zamestnávateľov však naďalej pretrváva skôr negatívny postoj k PZS vzhľadom na to, že splnenie tejto legislatívnej povinnosti predstavuje pre nich nadmernú finančnú záťaž.
K zlepšeniu pracovných podmienok prispel aj efektívny výkon ŠZD orgánmi verejného zdravotníctva, lepšia komunikácia s podnikateľskými subjektmi, ale aj rešpekt zamestnávateľov pred sankciami.
Podobne, ako v minulých rokoch, aj v roku 2011 boli z hľadiska zabezpečenia ochrany zdravia zamestnancov problematické najmä subjekty, ktoré vykonávali svoju činnosť v prenajatých objektoch, najmä z dôvodu neúčelovosti týchto priestorov, neznalosti platnej legislatívy vrátane prevádzkovania bez súhlasu orgánu verejného zdravotníctva, častej migrácie, neochoty zainvestovať do zlepšenia pracovných podmienok a pod. 
V podnikoch naďalej pretrvávali nedostatky v oblasti informovanosti zamestnancov o výskyte škodlivých faktorov na pracoviskách a ochrane zdravia zamestnancov zo strany zamestnávateľa a nerealizovanie povinností, ktoré zamestnávateľovi vyplývajú z platnej legislatívy (zdravotná a odborná spôsobilosť zamestnancov, účinné OOPP, objektivizácia faktorov pracovného prostredia, posudky o riziku a i.). Zamestnanci boli často vybavení OOPP, ktoré nemali požadovanú účinnosť. Zamestnávatelia v mnohých prípadoch nemali dostatočné znalosti v oblasti ochrany zdravia, nesledovali zmeny v legislatíve a o svojich povinnostiach nevedeli alebo ich neboli schopní zabezpečiť vlastnými silami (napr. posúdenie rizika). 
Naďalej pretrvávala tendencia zamestnávateľov prepúšťať svojich kmeňových zamestnancov a nahrádzať ich samostatne zárobkovo činnými osobami (ďalej „SZČO“). 
Aj v roku 2011 boli pretrvávajúcim problémom zmeny územných plánov v súvislosti s rozširujúcou sa individuálnou výstavbou rodinných domov, ktoré často spôsobovali, že výrobné a poľnohospodárske podniky, pôvodne umiestnené v extraviláne, sa ocitli v intraviláne obcí a opakovane sa stávali zdrojom sťažností obyvateľov novopostavených rodinných domov.
Naďalej pretrvávalo nízke právne povedomie týkajúce sa uvedenia nových pracovísk do prevádzky, mnohé zistené nedostatky vyplývali z neznalosti nových predpisov. Tieto problémy boli evidentné predovšetkým u malých a stredných podnikateľov.
Pretrvávajúcim problémom  bola ochrana zdravia pri práci u SZČO. Títo pracovníci  v mnohých prípadoch vykonávali práce na rôznych pracoviskách, často na pracoviskách s rizikovými prácami, pričom ich informovanosť o možných škodlivinách na pracovisku bola nedostatočná a závisela od serióznosti objednávateľa výkonu práce. Subjekty, v ktorých sa vykonávali práce dodávateľským spôsobom, často túto činnosť nenahlasovali orgánom verejného zdravotníctva, nebola vyhlásená ako riziková a neboli ani objektivizované faktory práce a pracovného prostredia. Ani SZČO, vykonávajúce rizikové práce, nežiadali RÚVZ o ich vyhlásenie a nezúčastňovali sa lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. K nepriaznivej situácii prispievala aj neochota, resp. finančné limity v možnostiach zlepšiť vlastné pracovné podmienky. Problém bol aj v neujasnenosti vzájomných kompetencií zmluvných partnerov pri riešení problematiky pracovného prostredia a ochrany zdravia  pracovníkov. Preto tieto kategórie pracovníkov, najmä robotníckych profesií, sú dlhodobo vystavené najvyšším zdravotným rizikám a ich výkon je ťažko kontrolovateľný v rámci ŠZD. Rovnako problematická je aj ochrana zdravia zamestnancov, ktorí sú zamestnávaní cez pracovné agentúry.    
 V roku 2011 bola aj poľnohospodárska výroba v útlme. Pokračoval trend znižovania objemu rastlinnej a živočíšnej výroby, čo malo za následok ďalšie znižovanie počtu zamestnancov v tomto odvetví. 
Poľnohospodárske podniky, ktoré mali možnosť čerpať finančné prostriedky z fondov Európskej únie, využívali tieto financie aj na modernizáciu objektov a strojového parku, čo sa následne premietlo do zníženia expozície zamestnancov škodlivým faktorom a zlepšenia pracovných podmienok. Poľnohospodárske družstvá vykonávali chemickú ochranu rastlín v minimálnej miere, zväčša dodávateľským spôsobom, čo prispelo k zníženiu počtu exponovaných zamestnancov. Novým fenoménom je ekohospodárstvo bez používania prípravkov na ochranu rastlín, čo tiež prispieva k znižovaniu počtu zamestnancov vykonávajúcich  rizikové práce.
Naďalej pokračoval trend prenajímania nevyužívaných poľnohospodárskych objektov iným podnikateľským subjektom, čo malo za následok jednak vytváranie nových prevádzok v neúčelových stavbách a jednak výraznú zmenu charakteru pôvodne poľnohospodárskych areálov.
Podobne ako v prípade SZČO v priemyselných odvetviach, bola problematická aj ochrana zdravia samostatne hospodáriacich roľníkov. Ich informovanosť bola obvykle nízka, vo väčšine prípadov nedodržiavali povinnosti pri ochrane vlastného zdravia.
V lesnom hospodárstve bol zaznamenaný najvyšší úbytok zamestnancov v trvalom pracovnom pomere a ich nahrádzanie SZČO so všetkými dôsledkami, ktoré takáto zmena prináša. Znížili  sa počty zamestnancov v rizikových profesiách (najmä pilčíkov), neboli vykonávané opatrenia na znižovanie, resp. eliminovanie škodlivých faktorov pri práci, pracovníci nemali zabezpečený zdravotný dohľad, ani režim práce a odpočinku. Sťažené bolo aj prešetrovanie podozrení na chorobu z povolania, neboli k dispozícii objektívne údaje o vykonávanej činnosti.

7. a 8. Opatrenia orgánov verejného zdravotníctva na odstránenie zistených nedostatkov pri výkone ŠZD a sankčné opatrenia
Na základe vykonaného ŠZD  orgány verejného zdravotníctva vydali 928 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov (tabuľka č. 2). 
Fyzickým osobám oprávneným na podnikanie a právnickým osobám boli za nesplnenie povinností, ktoré vyplývajú z legislatívnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci uložené sankčné opatrenia, napr. pokuta a výkon rozhodnutia (tabuľka č. 3). Najviac sankčných opatrení bolo uložených za porušenie zákonných povinností na úseku verejného zdravotníctva podľa § 57 zákona č. 355/2007 Z. z., RÚVZ v SR uložili 121 pokút v celkovej sume 86 649 €. V súvislosti s prekročením limitných hodnôt formaldehydu na pracovisku histologického  laboratória  príslušný  orgán  verejného  zdravotníctva uložil opatrenia podľa § 55  zákona č. 355/2007 Z. z. (zákaz činnosti).
V roku 2011 boli sankčné opatrenia najčastejšie uložené za tieto správne delikty:
-	uvedenie pracovných priestorov do prevádzky bez vydania súhlasného rozhodnutia orgánu verejného zdravotníctva,
-	nezabezpečenie povinnosti hodnotiť zdravotné riziká a vypracovať posudok o riziku, 
-	porušenie povinnosti vypracovať prevádzkový poriadok, predložiť ho na schválenie alebo návrh na jeho zmenu príslušnému orgánu verejného zdravotníctva,
-	odstraňovanie materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb bez vydaného oprávnenia ÚVZ SR na výkon tejto činnosti,
-	nezabezpečenie kvalitatívneho a kvantitatívneho zisťovania (objektívneho merania) zdraviu škodlivých faktorov  pracovného prostredia.  

Rizikové práce
Rizikové práce sú práce, pri ktorých je zvýšené riziko poškodenia zdravia zamestnancov pri práci. Ich vyhlásenie je pre zamestnávateľa spojené s celým radom povinností v oblasti ochrany zdravia pri práci, ako je napríklad vykonávanie preventívnych opatrení  na zníženie alebo odstránenie rizika poškodenia zdravia pri práci, zvýšený zdravotný dohľad pracovnou zdravotnou službou vrátane zabezpečenia cielených lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci u zamestnancov.
ÚVZ SR vedie centrálny register rizikových prác, t. j. sumarizuje a spracováva údaje o rizikových prácach evidované v jednotlivých RÚVZ v SR za príslušný okres a región, ktoré sú vyhlásené rozhodnutím orgánu verejného zdravotníctva.  
V roku 2011, podobne ako v predchádzajúcich rokoch, ďalej pokračoval trend znižovania počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce (tabuľka č. 4). Tento pokles bol ovplyvnený jednak súčasnou hospodárskou situáciou, jednak zmenami v pracovnoprávnych vzťahoch, ktoré viedli k znižovaniu počtov kmeňových zamestnancov a ich nahrádzaniu SZČO alebo agentúrnymi zamestnancami. Rizikové práce v roku 2011 vykonávalo  93 242 zamestnancov (z toho 21 057 žien). Výrazný  pokles  oproti  roku  2010 (o 9 809 zamestnancov) bol spôsobený aj prechodom na nový program evidencie rizík, ktorý si vyžiadal nové vkladanie údajov a s tým spojenú novú „inventarizáciu“ rizikových prác v jednotlivých regiónoch. Najviac zamestnancov v riziku bolo v  kategórii 3 (87 828 zamestnancov, z toho 20 576 žien). 
Ako najčastejšie sa vyskytujúci škodlivý faktor pracovného prostredia v roku 2011 dominoval hluk. Nadmernému hluku bolo exponovaných 78 970 zamestnancov, t. j. 84,6 % zo všetkých zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce, čo oproti roku 2010 predstavovalo pokles o 7 357 zamestnancov. Pokles celkového počtu exponovaných zamestnancov oproti roku 2010 bol zaznamenaný v oboch rizikových kategóriách. Poradie ďalších faktorov práce a pracovného prostredia podľa počtu exponovaných zamestnancov bolo nasledovné: chemickým látkam bolo exponovaných 24 588 zamestnancov (26,4 %), ionizujúcemu žiareniu 5 678 zamestnancov  (6,1 %), vibráciám 4 526 zamestnancov (4,9 %), fyzickej záťaži 4 125 zamestnancov (4,4 %) a záťaži teplom a chladom 3 535 zamestnancov (3,8 %). Vo väčšine uvedených faktorov (okrem fyzickej záťaže) bol zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov.
Z ďalších faktorov práce a pracovného prostredia bol mierny vzostup oproti roku 2010 zaznamenaný len u  elektromagnetického žiarenia (o 35 zamestnancov) a v skupine zamestnancov vystavených nadmernej fyzickej záťaži (o 562 zamestnancov). Počet exponovaných zamestnancov podľa jednotlivých faktorov je uvedený v tabuľke č. 5. 
Pri sledovaní exponovaných zamestnancov podľa prevažujúcej činnosti podniku bolo v roku 2011 najviac zamestnancov vystavených riziku v priemyselnej výrobe (64 655 zamestnancov, z toho 12 093 žien) a v oblasti zdravotníctva a sociálnej pomoci (8 485 zamestnancov, z toho 6 804 žien) (tabuľka č. 6). Vo väčšine ekonomických odvetví bol oproti roku 2010 zaznamenaný pokles počtu exponovaných zamestnancov s výnimkou odvetvia dodávka elektriny, plynu a pary, odvetvia doprava a spoje, odvetvia odborné, vedecké a technické činnosti a odvetvia administratívne a podporné služby a vzdelávanie, v ktorých bol v roku 2011 evidovaný mierny vzostup počtu exponovaných zamestnancov. 
Najvyšší podiel rizikovej práce žien (80,1 % z celkového počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce v danom ekonomickom odvetví) zostal podobne ako v minulých rokoch v zdravotníctve, čo vyplynulo zo zamestnaneckej štruktúry tohto odvetvia.

Choroby z povolania
V roku 2011 bolo v SR hlásených 373 prípadov chorôb z povolania a profesionálnych otráv, pričom  z celkového počtu novozistených prípadov sa ženy podieľali 155 prípadmi (41,6 %). V porovnaní s rokom 2010 (436 hlásených chorôb z povolania) došlo v roku 2011 k poklesu hlásených chorôb z povolania o 63 prípadov, čo je najnižší počet hlásených chorôb z povolania za ostatných 15  rokov.  
Podobne ako v minulých rokoch, najväčší podiel na chorobách z povolania v roku 2011 mala choroba  kostí, kĺbov, šliach a nervov končatín z dlhodobého, nadmerného a jednostranného zaťaženia horných končatín s celkovým počtom 162 hlásení, čo predstavuje 43,4 % z celkového počtu hlásených profesionálnych ochorení. V porovnaní s údajmi v rokoch 2006 - 2010  pretrváva stúpajúci trend tejto najčastejšie zastúpenej choroby z povolania. 
Na rozdiel od minulých rokov, druhou najčastejšou chorobou z povolania,  s vysokým odstupom od ochorení končatín z dlhodobého, nadmerného a jednostranného zaťaženia, boli infekčné choroby a parazitárne choroby vrátane chorôb prenosných zo zvierat na ľudí  s celkovým počtom 50  hlásených chorôb z povolania, z ktorých podobne ako v roku 2009 a 2010 najčastejšie boli hlásené infekčné a parazitárne choroby (76 %).  V porovnaní s rokom 2009 a 2010 došlo k nárastu o 10 prípadov, čím sa zvýšil podiel týchto ochorení na celkovom počte hlásených chorôb z povolania (13,4 %). 
Ďalšou najčastejšie sa vyskytujúcou  chorobou z povolania, s celkovým počtom 45 hlásených prípadov, bola porucha sluchu z hluku, ktorá tvorila  12 % z hlásených chorôb z povolania. V porovnaní s predchádzajúcimi rokmi a rokom 2010 došlo k  vzostupu o 9 chorôb z povolania, čo predstavuje vzostup o 3,5 %  oproti predchádzajúcemu roku.
Ochorenie kostí, kĺbov, svalov, ciev a nervov končatín spôsobené pri práci s vibrujúcimi nástrojmi predstavovalo v roku 2011 s celkovým počtom 40 hlásených chorôb 10,7 % z celkového počtu chorôb z povolania v SR. V porovnaní s rokom 2010, kedy bola druhou najčastejšie hlásenou chorobou z povolania,  došlo k poklesu o 35 hlásených chorôb z povolania (6,7 %). 
Z profesionálnych ochorení dýchacieho systému došlo v roku 2011, v porovnaní s rokom 2010, k výraznejšiemu vzostupu  profesionálnych prieduškových astiem s celkovým počtom 12 prípadov, ktoré patrili v roku 2011 k najčastejšie hláseným profesionálnym poškodeniam dýchacieho systému. V roku 2011 bol prvý krát hlásený bronchogenný karcinóm v spojení so silikózou pľúc. 
Podľa krajov bol v roku 2011 najvyšší výskyt chorôb z povolania v Košickom kraji  (132 chorôb z povolania),   Žilinskom kraji (93 chorôb z povolania) a Banskobystrickom kraji (74 chorôb z povolania).
Počet chorôb z povolania, profesionálnych otráv a iných poškodení zdravia z práce v SR v rokoch 1995 - 2011 je uvedený v  tabuľke č.  7.

10. Spolupráca orgánov verejného zdravotníctva	
Úrad verejného zdravotníctva SR a Národný inšpektorát práce uzavreli 15. marca 2011 Dohodu o spolupráci v oblasti ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti pri práci a koordinácii činností pri výkone štátneho zdravotného dozoru nad pracovnými podmienkami a pri kontrole dodržiavania právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie bezpečnosti a ochrany zdravia pri práci. Na základe tejto dohody bol obnovený spoločný Poradný orgán hlavného hygienika SR a generálneho riaditeľa Národného inšpektorátu práce pre spoluprácu a koordináciu činností v oblasti ochrany zdravia pri práci a bezpečnosti pri práci.
Orgány verejného zdravotníctva a orgány inšpekcie práce v roku 2011 úzko spolupracovali, najmä v súvislosti s kontrolou inšpektorov Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC - Senior Labour Inspectors Commitee) v SR, ktorá sa uskutočnila v dňoch 26. - 30. 9. 2011, v rámci ktorej boli pre kontrolnú skupinu vypracované spoločné informatívne odborné materiály a zrealizovaná koordinácia dozorných a inšpekčných zložiek pri spoločných previerkach v štyroch regiónoch. Spoločné previerky s orgánmi inšpekcie práce v rámci kontroly SLIC vykonali RÚVZ so sídlom v Banskej Bystrici, Trenčíne, Nitre a Košiciach.
Zameranie obvyklých každoročných spoločných dozorných aktivít orgánov verejného zdravotníctva a orgánov inšpekcie práce bolo v roku 2011 dohodnuté na kontrolu kariet bezpečnostných údajov u následných užívateľov podľa zákona č. 67/2010 Z. z. o podmienkach uvedenia chemických látok a chemických zmesí na trh a o zmene a doplnení niektorých zákonov (chemický zákon). Vzhľadom na špecifické zameranie previerok bol pre pracovníkov RÚVZ v SR vypracovaný metodický materiál k previerkam a zabezpečené školenie formou informačného seminára s praktickými príkladmi. Dozorné aktivity za orgány verejného zdravotníctva koordinovali RÚVZ v sídle kraja, výber organizácií bol ponechaný na dohode RÚVZ s príslušným inšpektorátom práce. S týmto zameraním bolo vykonaných 19 spoločných previerok. 
Orgány verejného zdravotníctva a orgány inšpekcie práce spolupracovali aj pri ďalších aktivitách a riešení konkrétnych problémov v oblasti ochrany zdravia a bezpečnosti pri práci v jednotlivých regiónoch, ako aj pri realizácii programu Bezpečný podnik, v rámci ktorého RÚVZ vydali 9 súhlasných stanovísk pre žiadateľov o udelenie certifikátu Bezpečný podnik.
Orgány verejného zdravotníctva spolupracovali pri výkone koordinovaných kontrol dozorných orgánov aj podľa zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií v znení neskorších predpisov. V roku 2011 bolo vykonaných 36 kontrol vo vybraných podnikoch. 

11. Hodnotenie stavu ochrany zdravia pri práci  v SR v r. 2011
Orgány verejného zdravotníctva sústreďovali aj v roku 2011  osobitnú pozornosť na pracoviská, na ktorých zamestnanci vykonávajú rizikové práce, v rámci ŠZD sledovali pracovné podmienky zamestnancov, mieru expozície zamestnancov a realizáciu náhradných opatrení zo strany zamestnávateľov. RÚVZ v SR nariaďovali zamestnávateľom vykonať účinné ochranné a preventívne opatrenia na odstránenie rizika alebo na jeho zníženie na čo najnižšiu možnú mieru vrátane zabezpečenia posudzovania zdravotnej spôsobilosti zamestnancov na prácu a výkon cielených lekárskych preventívnych prehliadok zamestnancov lekármi PZS. Jedným z ukazovateľov efektívnosti realizovaných opatrení zo strany zamestnávateľov zameraných na prevenciu a ochranu zdravia pri práci bolo zníženie počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce oproti predchádzajúcim rokom. Od roku 1995 do  súčasnosti  došlo  k poklesu počtu zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce o 61 655 zamestnancov, t. j. o 39,8 %. 
Rovnako v oblasti výskytu chorôb z povolania bol celkový trend zostupný, od roku 1995 do súčasnosti bol zaznamenaný pokles o 228 hlásených chorôb z povolania, t. j. o 38  % (601 chorôb z povolania v roku 1995, 373 chorôb z povolania v roku 2011). V roku 2011 došlo v porovnaní s predchádzajúcim rokom k poklesu hlásených chorôb z povolania o 14 % (373 chorôb z povolania v roku 2011,  436 chorôb z povolania v roku 2010).  
Medzi hlavné dôvody celkového poklesu počtu rizikových prác, ako aj hlásení chorôb z povolania za ostatné roky, patrí najmä útlm výroby  v odvetviach ťažby nerastných surovín, priemyselnej výroby a poľnohospodárstva, ale aj skutočnosť, že zamestnávatelia často nahrádzali zamestnancov, ktorí vykonávali rizikové práce SZČO. Zatiaľ nie je možné konštatovať, že v SR sa väčšina zamestnávateľov  primerane stará o zdravie svojich zamestnancov a investuje dostatočné finančné prostriedky na vykonanie ochranných a preventívnych opatrení vyplývajúcich z legislatívnych úprav na zabezpečenie ochrany ich zdravia.
V oblasti ochrany zdravia pri práci sa v roku 2011 začala vo významnej miere uplatňovať PZS, ktorá je odborným poradcom  zamestnávateľa, vykonáva zdravotný dohľad na pracovisku, zabezpečuje primárnu starostlivosť o zdravie zamestnancov na pracovisku, pričom jej hlavným cieľom je prevencia chorôb z povolania. PZS dohliada na pracovné prostredie a na zdravie zamestnancov výkonom cielených lekárskych preventívnych prehliadok, prostredníctvom ktorých systematicky vyhľadáva počiatočné zmeny zdravotného stavu zamestnancov súvisiacich s prácou. 
V roku 2011 väčšina zamestnávateľov v SR využívala na zabezpečenie PZS dodávateľský spôsob uzavretím zmluvy s právnickou osobou alebo s fyzickou osobou – podnikateľom, ktorá má tím odborných zdravotníckych pracovníkov a získala oprávnenie na výkon PZS. K 31. 12. 2011 vykonávalo v SR činnosť PZS dodávateľským spôsobom na základe oprávnenia vydaného ÚVZ SR 86 právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov prostredníctvom  tímov PZS. U niektorých zamestnávateľov do 50 zamestnancov, u ktorých neboli vyhlásené rizikové práce, vykonávalo dohľad nad pracovnými podmienkami samostatne 14 lekárov a  3 verejní zdravotníci s určenou špecializáciou.
Podľa údajov od fyzických osôb – podnikateľov a právnických osôb, ktoré vykonávajú PZS na základe oprávnenia dodávateľským spôsobom, bolo v SR k 31. 12. 2011 pokrytých PZS cca 715 tis. zamestnancov, čo predstavuje približne 35,8 % zo všetkých ekonomicky činných obyvateľov (v SR cca 2 mil.). Tento počet zamestnancov pokrytých PZS dodávateľským spôsobom je doplnený o zamestnancov, ktorým poskytujú PZS vlastní odborní zamestnanci ich zamestnávateľa alebo samostatne lekár alebo verejný zdravotník. Najvýznamnejšou skupinou zamestnancov, u ktorých PZS vykonáva zdravotný dohľad,  sú zamestnanci vykonávajúci rizikové práce. K 31. 12. 2011 PZS pokrývala svojou činnosťou cca 74 tis. týchto zamestnancov, t. j. 79,1 % zo všetkých zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce (k 31. 12. 2011 bolo v SR 93 242 zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce).
Pokrytie zamestnancov v SR PZS sa v roku 2011 v porovnaní s údajmi z roka 2010 znížilo o 2 % (zo 756 tis. zamestnancov k 31. 12. 2010, na 715 tis. zamestnancov  k 31. 12. 2011). U zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce sa pokrytie naopak zvýšilo o 2,7 % (zo 71 827 zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce k 31. 12. 2010, na 73 777 zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce k 31. 12. 2011). 
ÚVZ SR v zmysle svojich kompetencií kontroluje plnenie podmienok, na základe ktorých vydal oprávnenia na výkon činnosti PZS  dodávateľským spôsobom právnickým osobám a fyzickým osobám – podnikateľom. ÚVZ SR vykonal od septembra 2007 do 31. 12. 2011 kontrolu u 88 právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov,  z toho v roku 2011 vykonal 20 kontrol. Kontrolu rozsahu činnosti PZS u zamestnávateľa vykonávali priebežne v roku 2011 aj RÚVZ v SR v rámci ŠZD. 

12. Navrhované opatrenia  
Pre zamestnávateľov
-	dodržiavať povinnosti týkajúce sa ochrany zdravia pri práci vyplývajúce z legislatívnych úprav vrátane dôslednej informovanosti zamestnancov o rizikách a vykonaných opatreniach na ochranu zdravia, 
-	vykonávať opatrenia na pracoviskách na znižovanie rizika na najnižšiu možnú mieru, najmä na pracoviskách, kde zamestnanci vykonávajú rizikové práce,
-	zabezpečiť  PZS na ochranu zdravia svojich zamestnancov.

Pre orgány štátnej správy
-	zamerať štátny zdravotný dozor na malé a stredné podniky, osobitne na SZČO a zamestnancov tzv. personálnych agentúr,
-	zabezpečiť dôslednú kontrolu činnosti právnických osôb a fyzických osôb – podnikateľov, ktoré získali oprávnenie na výkon  PZS dodávateľským spôsobom,
-	legislatívne novo upraviť systém uznávania chorôb z povolania a podozrenia na chorobu z povolania,
-	priebežne zosúlaďovať legislatívu SR s novými smernicami ES v oblasti ochrany zdravia pri práci,
-	motivovať zamestnávateľov k odstraňovaniu zdravotných rizík pri práci znižovaním poistných platieb, resp. zavedením iných bonusov.

13. Činnosť orgánov verejného zdravotníctva
13.1. Personálne údaje
Personálne obsadenie odborov a oddelení preventívneho pracovného lekárstva ÚVZ SR a RÚVZ v SR podľa krajov k 31.12.2011 je uvedené v tabuľke č. 8 . 

13.2. Výkony 
Orgány verejného zdravotníctva v rámci ŠZD v roku 2011 vykonali u 21 501 podnikateľských subjektov (10 498 fyzických osôb – podnikateľov a 11 003 právnických osôb  (tabuľka č. 1) 20 614 kontrol – miestnych zisťovaní, ukončených záznamom (tabuľka č. 9) a vydali 928 pokynov a opatrení na odstránenie zistených nedostatkov. V rámci rozhodovacej činnosti  (§ 13 ods. 4 zákona č. 355/2007 Z. z.)  bolo vydaných  13 736 rozhodnutí. Najviac rozhodnutí bolo vydaných k návrhom na uvedenie priestorov do prevádzky vrátane návrhov na zmenu v ich prevádzkovaní a  k návrhom na uvedenie priestorov do skúšobnej prevádzky, orgány verejného zdravotníctva  vydali 8 670 rozhodnutí. Ďalej bolo vydaných 1 565 rozhodnutí k návrhom na schválenie prevádzkových poriadkov a návrhom na ich zmenu. K návrhom na zaradenie pracovných činností do kategórie rizikových prác alebo zrušení rizikových prác bolo vydaných 1 021 rozhodnutí. Orgány verejného zdravotníctva  vydali 576 rozhodnutí k návrhom na odstraňovanie azbestu a materiálov obsahujúcich azbest zo stavieb. V zmysle § 13 ods. 3 zákona č. 355/2007 Z. z. orgány verejného zdravotníctva vydali 2 814 záväzných stanovísk k územným plánom a k návrhom na územné konanie (987) a k návrhom na kolaudáciu stavieb a k návrhom na zmenu v užívaní stavieb (1 827) (tabuľka č. 2).
Pracovníci RÚVZ v SR v rámci ŠZD  kontrolovali plnenie povinností vyplývajúcich pre zamestnávateľov z nariadenia vlády SR č. 276/2006 Z. z. o minimálnych bezpečnostných a zdravotných požiadavkách pri práci so zobrazovacími jednotkami. Celkovo bolo vykonaných 1 647 kontrol ukončených záznamom, vydaných bolo 24 pokynov a opatrení na odstránenie nedostatkov. 
Na objektivizáciu chemických, fyzikálnych a biologických faktorov bolo v pracovnom prostredí uskutočnených 12 529 meraní, v rámci ktorých bolo sledovaných 48 281  ukazovateľov a vykonaných  138 563  analýz sledovaných faktorov (tabuľka č. 10). Objektivizáciu faktorov v pracovnom prostredí pre potreby ŠZD realizovali laboratórne pracoviská, vrátane pracovísk na objektivizáciu fyzikálnych faktorov, ktoré sú v ôsmych RÚVZ v sídle kraja a na ÚVZ SR v spolupráci s pracovníkmi odborov a oddelení preventívneho pracovného lekárstva a toxikológie. 

13.3. a 13.4. Poradenská činnosť a poskytovanie informácií v oblasti ochrany zdravia pri práci
ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné poradenstvo a informácie pre zamestnávateľov, zamestnancov a živnostníkov,  týkali sa predovšetkým ustanovení legislatívnych úprav v oblasti ochrany zdravia pri práci a ich implementácie do praxe, napr. zabezpečenia ochrany zdravia zamestnancov pri vystavení rôznym faktorom práce a pracovného prostredia, používania účinných osobných ochranných pracovných prostriedkov (ďalej len „OOPP“), bezpečnej manipulácie s bremenami, expozície chemickým a biologickým faktorom pri práci, práce so zobrazovacími jednotkami, chorôb z povolania, vykonávania lekárskych preventívnych prehliadok vo vzťahu k práci. 
Na získanie spätnej väzby od zamestnancov o ich informovanosti o zdravotných rizikách pri práci sa používali kontrolné listy (dotazníky informovanosti zamestnancov). V roku 2011 použili RÚVZ v SR  6 079  kontrolných listov pre zamestnancov, najviac ich bolo použitých na pracoviskách s rizikovým faktorom hluk (1 915).  Z analýzy kontrolných listov zamestnancov vyplynulo, že zamestnanci mali väčšinou dobré informácie o rizikových faktoroch na pracoviskách a o ochrane zdravia pri práci (napr. pri práci s azbestom, s bremenami). Zároveň však bolo zistené, že vo viacerých prípadoch zamestnanci nevedeli v dotazníkoch uviesť, akému rizikovému faktoru sú exponovaní (napr. pri práci s karcinogénnymi faktormi v drevospracujúcom priemysle), aké opatrenia vykonal zamestnávateľ na ochranu ich zdravia  a nepoznali výsledky meraní faktorov v pracovnom prostredí ich pracoviska. 
Zamestnávateľom bolo poskytované aj poradenstvo k rozsahu podkladov na uvedenie pracoviska do prevádzky (povinnosti zamestnávateľa v oblasti ochrany zdravia pri práci, náležitosti prevádzkového poriadku a pod.), k problematike práce s toxickými a veľmi toxickými látkami a zmesami, k vypracovaniu posudku o riziku na pracovisku a k problematike rizikových prác, k rozsahu podkladov pre zriadenie chránených pracovísk, k problematike búracích prác s výskytom  materiálov s obsahom azbestu, atď. Pre vybrané skupiny zamestnávateľov alebo zamestnancov boli realizované prednášky v rámci seminárov a školení. 
V rámci hromadného zdravotno-výchovného pôsobenia pracovníci ÚVZ SR a RÚVZ v SR poskytovali odborné informácie v oblasti ochrany zdravia pri práci v masovo-komunikačných médiách (televízie, rádiá) a na rôznych odborných podujatiach. Aktuálna zdravotno-výchovná problematika ochrany zdravia pri práci bola publikovaná aj v dennej a odbornej tlači. Ako významný nástroj zdravotno-výchovného pôsobenia boli využívané internetové stránky ÚVZ SR a RÚVZ v SR. 
RÚVZ v SR realizujú od roku 1994 program WHO Zdravé pracoviská. Cieľom je dlhodobé udržanie pracovnej schopnosti zamestnancov ovplyvňovaním determinantov zdravia (profesionálnych, environmentálnych, sociálnych determinantov a faktorov životného štýlu). Vybrané RÚVZ realizovali analýzy pracovného prostredia spolu s objektivizáciou rizikových faktorov, hodnotili úroveň a účinnosť opatrení na predchádzanie vzniku ochorení podmienených prácou, sledovali a hodnotili zdravotný stav zamestnancov pomocou objektívnych vyšetrení rizikových faktorov životného štýlu (antropometrické ukazovatele, meranie krvného tlaku, vyšetrenie základných biochemických parametrov krvi – cholesterol, triglyceridy, glukóza) a pomocou dotazníkov. Výsledkom týchto aktivít boli návrhy a realizácia intervenčných programov, ktoré boli  zamerané na zlepšenie pracovného prostredia a zdravotného stavu zamestnancov (napr.  stratégia boja proti fajčeniu, nefarmakologické ovplyvňovanie tlaku krvi). Pracovníci vybraných RÚVZ poskytovali poradenstvo zamestnávateľom a zamestnancom v ochrane zdravia pri práci, vypracovali a poskytovali zdravotno-výchovné materiály a boli organizované výjazdy s poradňami zdravia. 

13.5. Sťažnosti a podnety
Počet prešetrených sťažností, petícií a podnetov na výkon štátneho zdravotného dozoru v roku 2011 je uvedený v tabuľke  č. 9.

13.6. Legislatívne úpravy v oblasti ochrany zdravia pri práci, ktoré nadobudli účinnosť      v r. 2011
-	1. júla 2011 nadobudol účinnosť zákon č. 172/2011 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a o zmene a doplnení niektorých zákonov. Dôvodom zmeny zákona č. 355/2007 Z. z. bolo jeho zosúladenie s Medzinárodnými zdravotnými predpismi, ktoré upravujú ohrozenie verejného zdravia pri mimoriadnych udalostiach. V tejto súvislosti sa do zákona č. 355/2007 Z. z. zaviedli pojmy „ohrozenie verejného zdravia“ a „ohrozenie verejného zdravia II. stupňa“, ktorým je každé nepredvídané a nekontrolované ohrozenie verejného zdravia chemickými, biologickými alebo fyzikálnymi faktormi vrátane takého ohrozenia verejného zdravia, ktoré má medzinárodný dosah. Ohrozenie verejného zdravia nastáva pri radiačnej nehode alebo radiačnej havárii, pri výskyte prenosného ochorenia alebo podozrenia na úmrtie na prenosné ochorenie nad predpokladanú úroveň, pri uvoľnení chemických látok ohrozujúcich život, zdravie, životné prostredie a majetok a pri úniku mikroorganizmov alebo toxínov z uzavretých priestorov. Cieľom zákona je v čase najvyššieho ohrozenia verejného zdravia zjednotiť postup ÚVZ SR a zložiek civilnej ochrany obyvateľstva.  Zákon obsahuje opatrenia, ktoré pri ohrození verejného zdravia vykonávajú orgány verejného zdravotníctva. 
-	15. júla 2011 nadobudla účinnosť vyhláška MZ SR č. 209/2011 Z. z., ktorou sa mení a dopĺňa vyhláška MZ SR č. 541/2007 Z. z. o podrobnostiach o požiadavkách na osvetlenie pri práci. Vyhláškou MZ SR sa okrem iného upravuje aj objektivizácia umelého osvetlenia  pracovných priestorov a miest zrakových úloh na účely posudzovania možného vplyvu na zdravie.  Vo  vyhláške MZ SR bolo doplnené, že na účely posúdenia vplyvu denného  a umelého osvetlenia na zdravie sa fotometrické veličiny pri dennom osvetlení zisťujú výpočtom alebo meraním a pri umelom osvetlení sa zisťujú meraním. Vyhláška MZ SR sa prostredníctvom doplnených pojmov zosúladila s aktuálnymi technickými normami týkajúcimi sa osvetlenia vnútorných a vonkajších pracovísk.  
-	15. decembra 2011 nadobudlo účinnosť nariadenie vlády SR č. 471/2011 Z.z., ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie vlády SR č. 355/2006 Z. z. o ochrane zamestnancov pred rizikami súvisiacimi s expozíciou chemickým faktorom pri práci v znení nariadenia vlády SR č. 300/2007 Z. z.  Do nariadenia vlády SR č. 471/2011 Z. z.  bola prebratá smernica  Komisie 2009/161/EÚ, ktorou sa ustanovuje tretí zoznam smerných najvyšších prípustných hodnôt vystavenia chemickým faktorom pri práci. Zo smernice sa transponovali najvyššie prípustné expozičné limity (NPEL) pre 18 chemických látok, ktoré sú odvodené z najnovších vedeckých údajov s ohľadom na ochranu zdravia zamestnancov, pričom sa zobrala do úvahy dostupnosť meracích techník. Do nariadenia vlády SR sa zo smernice  Komisie 2009/161/EÚ neprebral nový limit pre ortuť a bivalentné anorganické zlúčeniny, vrátane oxidu ortuťnatého a chloridu ortuťnatého. Členské štáty si môžu stanoviť vnútroštátne limity s ohľadom  na sociálno-ekonomické  podmienky a s ohľadom na to, či je možné prísnejšie limity dodržať. Ponechanie pôvodného NPEL pre ortuť bolo odôvodnené skutočnosťou, že limit pre ortuť má v smernici indikatívny (nezáväzný) charakter a niektoré podniky v SR vzhľadom na používané zastaralé technológie nie sú schopné prísnejší limit pre ortuť v súčasnosti dodržať. Nariadenie vlády SR zároveň zmenilo niektoré už zavedené NPEL a biologické medzné hodnoty pre biologický monitoring. Nariadením vlády SR sa zmenilo a doplnilo celkom 78 limitov chemických faktorov. Týmto doplnením sa v národnej legislatíve SR zvýšil počet NPEL na 285 pre chemické faktory s toxickým účinkom a 75 pre pevné aerosóly (prachy) v pracovnom ovzduší.  
-	1. januára 2012 nadobudla účinnosť vyhláška MZ SR č. 501/2011 Z. z., ktorou sa dopĺňa vyhláška MZ SR č. 504/2006 Z. z. o spôsobe hlásenia, registrácie a evidencie choroby z povolania a ohrozenia chorobou z povolania. Na základe tejto vyhlášky budú pracoviská klinického pracovného lekárstva a klinickej toxikológie, ktoré uznali chorobu z povolania, zasielať hlásenie choroby z povolania alebo ohrozenia chorobou z povolania aj Národnému inšpektorátu práce.