Správa 
o stave ochrany práce a o činnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce         v roku 2011
1. Úvod
Ústavné právo zamestnanca na uspokojujúce pracovné podmienky vrátane práva na ochranu bezpečnosti a zdravia pri práci je upravené najmä v Zákonníku práce, zákone č. 124/2006 Z. z. o bezpečnosti a ochrane zdravia pri práci a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len zákon č. „124/2006 Z. z.“) a v zákone č. 355/2007 Z. z. o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 355/2007 Z. z.“).
Uvedené právne predpisy tvoria systém opatrení v oblasti ochrany práce, ktorým zamestnávatelia vytvárajú a udržiavajú také pracovné podmienky, aby bola zaistená bezpečnosť a ochrana zdravia (ďalej len „BOZP“) zamestnanca pri práci, bolo zachované jeho zdravie a dlhodobo sa udržala jeho pracovná schopnosť. Uplatňovanie takého systému vedie k uspokojivej a udržateľnej kvalite života zamestnanca a vplýva aj na korektné vzťahy medzi zamestnávateľom a zamestnancom. Tieto sú dôležitým pilierom a predpokladom ekonomického rozvoja organizácie.
Dôsledné realizovanie predpisov a úloh v oblasti ochrany práce, v záujme zlepšovania pracovných podmienok a osobitne ochrany života a zdravia zamestnancov, je závažným faktorom napomáhajúcim ekonomický a sociálny rozvoj subjektov Slovenska.
Obsahom tejto správy sú poznatky orgánov inšpekcie práce z oblasti BOZP vrátane bezpečnosti technických zariadení, z oblasti pracovnoprávnych vzťahov (ďalej len „PPV“) vrátane mzdových predpisov, z kontroly nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania a tiež dohľadu podľa osobitných predpisov, získané pri výkonoch inšpekcie práce a pri trhovom dohľade nad určenými výrobkami a chemickými látkami a zmesami dovážanými na trh v kontrolovaných subjektoch v roku 2011. 
V prílohách sú uvedené poznatky dozorných orgánov pôsobiacich v oblasti BOZP - štátneho zdravotného dozoru, štátnej banskej správy aj dozorného orgánu Ministerstva obrany SR, Ministerstva vnútra SR, Zboru väzenskej a justičnej správy a Colného riaditeľstva SR.
Prehľad predpisov v pôsobnosti orgánov štátnej správy v oblasti inšpekcie práce je uvedený v prílohe H.

2. Orgány inšpekcie práce
Hlavným poslaním orgánov inšpekcie práce je presadzovanie ochrany zamestnancov pri práci a komplexný výkon štátnej správy v oblasti inšpekcie práce v zmysle ustanovenia § 2 zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 125/2006 Z. z.“).
Sústavu orgánov inšpekcie práce v zmysle zákona č. 125/2006 Z. z. tvorí Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR (ďalej len „MPSVR SR“), Národný inšpektorát práce so sídlom v Košiciach (ďalej len „NIP“) a osem inšpektorátov práce. Sídla a územné obvody inšpektorátov práce sú zhodné so sídlami a územnými obvodmi krajov. NIP je orgánom štátnej správy v oblasti inšpekcie práce, ktorý riadi a kontroluje inšpektoráty práce a zjednocuje a racionalizuje pracovné metódy inšpektorov práce.
Činnosť inšpekcie práce je zameraná na dozor nad dodržiavaním právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie BOZP vrátane bezpečnosti technických zariadení a faktorov pracovného prostredia a na dozor v oblasti PPV (vznik, zmena a skončenie pracovného pomeru, pracovné podmienky zamestnancov vrátane pracovných podmienok žien, mladistvých a osôb so zmenenou pracovnou schopnosťou, právnych predpisov, ktoré upravujú štátnozamestnanecké vzťahy, kolektívne vyjednávanie a pod.), dodržiavaním právnych predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, mzdových predpisov a záväzkov vyplývajúcich z kolektívnych zmlúv, ako aj kontrola povinnosti zamestnávateľa uzatvoriť zmluvu a platiť a odvádzať príspevky na doplnkové dôchodkové sporenie vybraných zamestnancov (taxatívne vymenovaných).
Pôsobnosť inšpekcie práce vyplýva aj zo zákona č. 261/2002 Z. z. o prevencii závažných priemyselných havárií a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. V zmysle uvedeného zákona sa inšpekcia práce vykonáva predovšetkým na úseku prevencie závažných priemyselných havárií osobitným režimom, a to v koordinácii zabezpečovanej Slovenskou inšpekciou životného prostredia.
Vecnú pôsobnosť NIP a inšpektorátov práce ustanovuje aj zákon č. 67/2010 Z. z. o podmienkach uvedenia chemických látok a chemických zmesí na trh a o zmene a doplnení niektorých zákonov (chemický zákon).
Trhový dohľad nad určenými výrobkami uvádzanými do prevádzky vykonávajú orgány inšpekcie práce najmä v zmysle zákona č. 264/1999 Z. z. o technických požiadavkách na výrobky a o posudzovaní zhody a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov (ďalej len „zákon č. 264/1999 Z. z.“).
Inšpektoráty práce vykonávajú kontrolu nad dodržiavaním sociálnej legislatívy v doprave (ďalej len „SLvD.“) podľa zákona č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave a o zmene a doplnení zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z. v znení neskorších predpisov. NIP  zároveň plní ohlasovaciu povinnosť Slovenskej republiky o výsledkoch týchto kontrol voči orgánom Európskej únie a jednotlivým členským štátom.

3. Ciele, úlohy a priority orgánov inšpekcie práce v roku 2011
3.1 Ciele
Ciele, úlohy a priority orgánov inšpekcie práce určuje predovšetkým zákon č. 125/2006 Z. z. - vykonávanie inšpekcie práce, účasť na kolaudačných konaniach, na vyšetrovaní podnetov a pod. Ide predovšetkým o presadzovanie ochrany zamestnancov pri práci a o výkon štátnej správy v oblasti inšpekcie práce. Zásadným cieľom je plniť úlohy vyplývajúce z Koncepcie bezpečnosti a ochrany zdravia v Slovenskej republike na roky 2008 až 2012 (ďalej len „koncepcia BOZP“), tzn. zníženie miery pracovnej úrazovosti o 25 %. Pre inšpekciu práce to znamená vykonávanie preventívnej činnosti a v krajných prípadoch uplatňovanie represívnych opatrení.
Základnými metódami práce inšpektorátov práce je sústavná kontrolná a analytická činnosť stavu a tendencií vývoja starostlivosti o ochranu práce na všetkých pracoviskách zamestnávateľov a fyzických osôb, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi, podliehajúcich dozoru inšpektorátu práce, kontrola a hodnotenie účinnosti nariadených opatrení, vyvodzovanie zodpovednosti za porušovanie predpisov, uplatňovanie sankcií a poskytovanie bezplatného poradenstva zamestnávateľom, podnikajúcim fyzickým osobám a zamestnancom.
Inšpektori práce zamerali svoju činnosť v roku 2011 na malé a stredne veľké subjekty, a to najmä v záujme presadzovania primeraných pracovných podmienok, nakoľko uvedené subjekty sa dlhodobo javia ako najproblematickejšie kategórie zamestnávateľských subjektov z hľadiska BOZP a stavu PPV.
3.2 Úlohy
Zohľadňujúc návrhy úloh z inšpektorátov práce a na základe analytického hodnotenia poznatkov inšpekcie práce v predchádzajúcich rokoch NIP vypracoval „Plán činnosti Národného inšpektorátu práce na rok 2011“, ktorým boli určené celoslovenské úlohy inšpekcie práce s dôrazom na požiadavky príslušných orgánov a inštitúcií Európskej únie na rok 2011, ako aj požiadavky slovenskej legislatívy (napríklad pre oblasť prevencie závažných priemyselných havárií) a so zameraním na odvetvia s najväčšou pracovnou úrazovosťou v uplynulých rokoch.

V roku 2011 boli vykonané nasledovné úlohy:
a)	Celoslovenské úlohy:
Číslo úlohy	Zameranie	
		
11 101	Kontrola prideľovania vhodných OOPP na pracoviskách	
11 102	Kontrola SLvD u zamestnávateľov a na pozemných komunikáciách (v zmysle zákona č. 462/2007 Z. z.)	
11 103	Kontrola plnenia podmienok vydaných oprávnení na výchovu a vzdelávanie	
11 104	Previerky zamerané na kontrolu bezpečnostnotechnickej služby	
11 105	Kontrola dodržiavania požiadaviek BOZP pri prevádzkovaní strojov a zariadení v subjektoch zaoberajúcich sa pestovaním plodín a chovom hospodárskych zvierat	
11 106	Kontrola technického stavu a prevádzky (plynových) kotolní	
11 107	Inšpekcia práce v jadrovej energetike	
11 108	Kontrola dodržiavania Zákonníka práce pri uzatváraní dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru	
11 109	Kontrola stavu lešení a technického stavu strojov a technických zariadení na stavbe (vrátane údržby)	
11 110	Kontrola požiadaviek BOZP na koľajových vlečkách	
11 111	Prevencia závažných priemyselných havárií vrátane posudzovania bezpečnostných správ (zákon č. 261/2001 Z. z.)	
11 112	Chemické látky a prípravky – REACH	
11 113	Kontrola vybraných ustanovení Zákonníka práce v subjektoch, v ktorých sa vykonáva nočná práca	
11 114	Kontrola prevádzky zdvíhacích zariadení v subjektoch zaoberajúcich sa výrobou, údržbou a opravou motorových vozidiel	
11 115	Kontrola plnenia povinnosti zamestnávateľov v súvislosti s pracovnými úrazmi a závažnými priemyselnými haváriami	
11 116	Kontrola plnenia povinnosti zamestnávateľov pri prevádzkovaní tvárniacich strojov (vstrekolisy)	
11 117	Kontrola požiadaviek BOZP v nových subjektoch	

b)	Previerky so špeciálnym režimom:
Číslo úlohy	Zameranie	
		
11 120	Kontrola SLvD so zameraním na zájazdové a diaľkové autobusy (v zmysle zákona č. 462/2007 Z. z.)	
11 121	Kontrola dodržiavania rovnosti odmeňovania žien a mužov za rovnakú prácu a prácu rovnakej hodnoty	

c)	Mimoriadne previerky:
Číslo úlohy	Zameranie	
		
11 130	Previerky zamerané na kontrolu agentúr dočasného zamestnávania	
11 131	BOZP pri práci na tvárniacich, kovoobrábacích a drevoobrábacích strojoch	
11 132	Previerky zamerané na kontrolu nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania vo vybraných subjektoch	
11 133	Kontroly zamerané na väčšie dopravné podniky	
11 134	Mimoriadne previerky zamerané na kontrolu taxislužieb (apríl 2011)	
11 135	Mimoriadne previerky zamerané na kontrolu taxislužieb (máj 2011)	
11 136	Kontrola výkonu bezpečnostnotechnickej služby v zmysle vydaných oprávnení v spoločnosti LIVONEC, s. r. o., Poprad	
11 137	Previerky zamerané na kontrolu vykonávanej činnosti revíznych technikov tlakových, plynových, zdvíhacích a elektrických na technickom zariadení	
11 138	Mimoriadne previerky zamerané na kontrolu čerpacích staníc pohonných hmôt	
11 139	Mimoriadne previerky zamerané na kontrolu zlatníctiev	
11 140	Kontrola dodržiavania právnych a ostatných právnych predpisov na zaistenie BOZP v rekreačných zariadeniach so zameraním na kúpaliská, aquaparky a vodný svet	
11 141	Kontrola dodržiavania právnych a ostatných predpisov na zaistenie BOZP na zimných štadiónoch	
11 142	Previerky zamerané na kontrolu agentúr dočasného zamestnávania	

Činnosť inšpektorátov práce bola v roku 2011 zameraná na tieto hlavné oblasti: previerky (plánované, následné, z podnetu inšpektorov práce), kolaudácie a preverovanie podnetov (podaní). Zo strany NIP boli organizované aj mimoriadne previerky na riešenie aktuálnych (sezónnych) problémov.
Vzhľadom na množstvo času, ktorý inšpektori práce spotrebovali na hore uvedené inšpekčné aktivity, inšpektori práce sa v menšom rozsahu venovali previerkam zameraným na prevenciu pracovnej úrazovosti a na zvyšovanie úrovne BOZP. Práve menej vykonaných preventívnych previerok sa môže neskôr prejaviť na zvyšovaní pracovnej úrazovosti a na znižovaní úrovne stavu BOZP.

3.3	Priority
Pozornosť sa pri výkone inšpekcie práce v roku 2011 sústredila na
-	kontrolu dodržiavania zákazu nelegálneho zamestnávania,
-	trvalú realizáciu úloh štátnej politiky BOZP v  zmysle uznesenia vlády SR č. 114 z 20. februára 2008 ku Koncepcii BOZP,
-	uplatňovanie opatrení, ktoré vedú k efektívnej činnosti inšpekcie práce a zvýšeniu odbornosti inšpektorov práce,
-	odborné poradenstvo pre zamestnancov a zamestnávateľov a vzdelávanie inšpektorov práce,
-	šetrenie podnetov v oblasti ochrany práce vrátane šetrenia závažných pracovných úrazov.

4. Subjekty kontrolované orgánmi inšpekcie práce
V zmysle zásad Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (SLIC), ktoré boli zahrnuté aj do Koncepcie BOZP, by mali preventívne výkony inšpekcie práce predstavovať 70 % výkonov. Nakoľko však podstatnú časť výkonov inšpekcie práce predstavovali vyšetrovania podnetov, závažných pracovných úrazov, kolaudácie, a cestné kontroly, tzn. také výkony, kde nie je možné žiadnym spôsobom ovplyvniť výber kontrolovaných subjektov, poradenskú činnosť a s ňou spojenú preventívnu činnosť nahrádzali inšpektoráty práce organizovaním bezplatných seminárov zameraných na aktuálne problémy v oblasti BOZP a PPV vo všetkých  krajoch. Cielene vyberať subjekty bolo možné v rámci plánovaných úloh. Prioritná pozornosť bola venovaná malým a stredným podnikom, kde doteraz nebola vykonaná žiadna inšpekcia práce alebo kde nebola vykonaná inšpekcia práce v období posledných troch rokov.
V rámci systematických a plánovaných kontrol v subjektoch nebol čas v jednotlivých krajoch skontrolovať všetky subjekty problémové z hľadiska počtu zistených nedostatkov alebo vzhľadom na počty pracovných úrazov (preventívna činnosť inšpekcie práce).  
V oblasti mimoriadnych úloh inšpekcie práce bol výber subjektov zadaný ich počtom, ktoré bolo potrebné skontrolovať s uvedením ich vecného zamerania alebo s presným uvedením podnikateľských subjektov.
Z celkového počtu subjektov bolo najviac kontrol vykonaných v spoločnostiach s ručením obmedzeným (8 834 - 45,15 % z celkového počtu skontrolovaných subjektov) a u podnikateľov - fyzických osôb zapísaných a nezapísaných v obchodnom registri (5 621 - 28,73 %), následne u zahraničnej osoby (1 713 -  8,75 %) a v akciových spoločnostiach (1 332 - 6,81 %). Inšpekcia práce bola vykonaná celkom v 19 566 zamestnávateľských subjektoch.
Najviac skontrolovaných subjektov bolo s počtom zamestnancov od 1 - 9 (7 937 - 40,57%), potom samostatne zárobkovo činných osôb (4 887 -  24,98 %) a od 10 - 49 (4 033 - 20,61 %).
Z hľadiska spotrebovaného času bolo najviac výkonov inšpekcie práce zameraných na kontrolu BOZP (46,4 % z celkového počtu hodín), na kontrolu PPV bolo spotrebovaného 29,8 % času, na kolaudačné konania (13,2 %), na kontrolu SLvD pripadá 10,8 % z celkového počtu hodín a najmenej času pripadá na trhový dohľad (2,0%) a dozor nad dodržiavaním právnych predpisov a ostatných predpisov na zaistenie BOZP na pracoviskách jadrového zariadenia (0,2 %).
Podrobné členenie skladby kontrolovaných subjektov podľa ich právnej formy a počtu zamestnancov je uvedené v tabuľke č. 1 prílohy A.
Úlohou orgánov inšpekcie práce v roku 2011 bolo skontrolovať spolu 252 000 pracovných dní vodičov na pracoviskách a na pozemných komunikáciách (skontrolovaných bolo 315 813 pracovných dní vodičov). 
V rámci kontroly dodržiavania ustanovení zákona o pracovnom čase a dobe odpočinku v doprave na pozemných komunikáciách bolo skontrolovaných 8 365 vodičov (preprava osôb v počte 1 115, preprava tovaru v počte 5 656) a 145 784 pracovných dní vodičov. Na pracoviskách bolo skontrolovaných 3991 vodičov (preprava osôb v počte 288, preprava tovaru v počte 3703) a 170 029 pracovných dní vodičov.

5. Zistený stav v subjektoch kontrolovaných orgánmi IP
Celkový počet výkonov inšpekcie práce bol v roku 2011 spolu 78 916. Pri porovnaní s rokom 2010 to predstavuje nárast výkonov až o 45,5 %. Najviac výkonov bolo zameraných na kontrolu stavu BOZP (24 452) a sociálnej legislatívy v doprave (17 394), potom na kontrolu nelegálneho zamestnávania 19 148 výkonov (nárast o takmer 20 % oproti roku 2010). V oblasti PPV bolo vykonaných 11 666 previerok, čo predstavuje pokles o 5,65 % oproti roku 2010. Najväčší nárast výkonov (o 175,45%) bol zaznamenaný v oblasti trhového dohľadu, celkovo bolo vykonaných 6 159 výkonov trhového dohľadu. V jadrových elektrárňach Inšpektorát práce Nitra, ktorý má celoslovenskú pôsobnosť, vykonal 97 výkonov inšpekcie práce, z čoho bolo 33 previerok BOZP. Údaje sú uvedené v tabuľke č. 2 prílohy A. 
Pri výkone inšpekcie práce bolo v kontrolovaných subjektoch zistených spolu 57 356 porušení predpisov. Inšpektori práce zistili v roku 2011 o 6,27 % viac nedostatkov, ako v roku 2010. Špecifikácia porušení predpisov podľa objektov a podľa štatistickej klasifikácie ekonomických činností (ďalej len „ŠKEČ“) je uvedená v tabuľkách č. 3 a č. 4 prílohy A. Údaje v tabuľkách nezahŕňajú porušenia zistené v SLvD kontrolovanej na cestách; sú vyhodnotené zvlášť. 
5.1 Stav v oblasti BOZP
Najvyšší počet nedostatkov (14 443) bol zistený v súvislosti s prevádzkou a technickým stavom vyhradených technických zariadení (ďalej len „VTZ“), čo predstavuje mierny nárast oproti roku 2010, a to o 3,14 %. Nedostatky v PPV v počte 8 333 však poklesli o 5,08 %. V oblasti BOZP bol zistený vysoký počet nedostatkov na prevádzkových budovách (10 170), pri dodržiavaní ustanovených pracovných podmienok (9 013) a pri zriadení alebo fungovaní systémov riadenia BOZP (7 189). Bližšie informácie sú uvedené v tabuľke č. 3 prílohy A. 
Z prehľadu porušení predpisov podľa ŠKEČ vyplýva opakované zistenie najvyššieho počtu nedostatkov v odvetví priemyselnej výroby (11 277); v porovnaní s rokom 2010 bol zaznamenaný pokles asi o 11 %. Veľký počet nedostatkov bol zistený v maloobchode a veľkoobchode, pri oprave motorových vozidiel (11 057), pri doprave a skladovaní (9 061). Počet zistených nedostatkov oproti roku 2010 narástol o 6,27 %, čo súvisí aj s výrazným zvýšením počtu výkonov inšpekcie práce. Bližšie informácie sú uvedené v tabuľke č. 4 prílohy A.
5.2 Stav v oblasti trhového dohľadu
V porovnaní s rokom 2010, kedy počet výkonov inšpekcie práce v oblasti trhového dohľadu bol 2 236, dosiahol v roku 2011 ich počet celkom 6 159 výkonov inšpekcie práce (tabuľka č. 2 prílohy A); čo predstavuje nárast o 275,45 %. Najvyšší počet výkonov inšpekcie práce bol realizovaný pri poradenskej činnosti v počte 3 077, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 1 118 predstavuje nárast o 275,22 %. Ešte vyšší nárast nastal účasťou na kolaudačných konaniach v počte 2 536, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 798 predstavuje nárast o 317,79 %.
Pri inšpekcii práce v roku 2011 bolo v oblasti trhového dohľadu zistených 1 141 nedostatkov (tabuľka č. 3 prílohy A). Z tohto počtu bolo 116 závažných nedostatkov. V trhovom dohľade neboli uložené pokuty, čo je dôsledkom skutočnosti, že pri kolaudačných konaniach sa kladné stanovisko vydá po odstránení zistených nedostatkov.  
5.3 Stav v oblasti PPV
V porovnaní s rokom 2010, kedy počet výkonov bol 12 364, dosiahol počet výkonov v PPV v roku 2011 spolu 11 666 výkonov, čo v percentuálnom vyjadrení predstavuje pokles o 5,65 %. Najvyšší nárast počtu výkonov v roku 2011 bol zaznamenaný účasťou na mimoriadnych previerkach v počte 1 024, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 660 predstavuje nárast o 55,15 %. Najvyšší počet výkonov bol realizovaný pri poradenskej činnosti v počte 5 833, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 6 180 predstavuje pokles o 5,61 %.
V roku 2011 bolo v oblasti nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania vykonaných 19 148 výkonov, čo v porovnaní s rokom 2010, kedy počet výkonov bol 15 963, čo v percentuálnom vyjadrení predstavuje nárast o 19,95 %. Najvyšší nárast výkonov bol zaznamenaný účasťou na mimoriadnych previerkach v počte 1 825 v roku 2011, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 420 predstavuje nárast o 334,52 %. Najvyšší počet výkonov v tejto oblasti bol realizovaný pri poradenskej činnosti v počte 9 574, čo oproti výkonom v roku 2010 v počte 7 981 predstavuje nárast o 19,96 %. Oproti roku 2010 s počtom vybavených podnetov 673 bol v roku 2011 s počtom podnetov 898 zaznamenaný nárast vybavených podnetov v oblasti kontroly nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania o 33,43 %.
5.4 Stav v oblasti SLvD
Na pracoviskách a pozemných komunikáciách bolo zistených celkom 20 374 nedostatkov. Najpočetnejším nedostatkom zisteným kontrolami dodržiavania zákona bolo nedodržanie minimálneho času denného odpočinku (6 687 nedostatkov), nedodržanie prestávky počas jazdy - jazda viac ako 4,5 hod bez prestávky alebo s príliš krátkou prestávkou (6 072 nedostatkov), nedodržanie denného limitu času jazdy (2 428 nedostatkov) a nepredloženie záznamových listov, resp. výstupov z digitálnych tachografov za predchádzajúcich 28 dní (2 120 nedostatkov).

6. Najzávažnejšie zistenia orgánov inšpekcie práce v kontrolovaných subjektoch
6.1 Oblasť BOZP
Za najzávažnejšie zistenia orgánov inšpekcie práce možno považovať skutočnosť, že väčšina podnikateľských subjektov pristúpila k tvrdým úsporným opatreniam. Šetrenie aj na úkor zaistenia BOZP sa prejavilo aj v roku 2011. Tvrdé úsporné opatrenia v spojení s nedostatočnou znalosťou platnej legislatívy, prípadne ich nepostačujúce znalosti resp. nedôsledné napĺňanie požiadaviek ustanovení právnych predpisov, viedli k následným závažným nedostatkom, či zisteniam.
Formálne bolo zabezpečované plnenie povinností v oblasti BOZP, a to hlavne u malých zamestnávateľov, ktorí svoje povinnosti v tejto oblasti zabezpečujú dodávateľskou formou. Zamestnávatelia majú potrebné dokumenty vypracované len (formálne) kvôli kontrole, avšak takýto dokument nespĺňa svoj účel. Často sa v takýchto dokumentoch, ktoré pre zamestnávateľa vypracuje bezpečnostnotechnická služba (ďalej len „BTS“), zamestnávateľ nevyzná a nevie ich použiť v praxi.
Nezabezpečovanie BTS a neinvestovanie do odbornej spôsobilosti zamestnancov na vykonávanie uvedenej činnosti, kde sa vyžaduje odborná spôsobilosť, sa najviac prejavilo v oblasti poľnohospodárstva.
Zvlášť závažným problémom, ktorý sa v uplynulom období prehĺbil, sú nedostatky v prideľovaní a používaní osobných ochranných pracovných prostriedkov (ďalej len „OOPP“). V mnohých prípadoch zamestnanci nemali pridelené vyhovujúce OOPP. Ak  ich mali pridelené, boli tieto OOPP nekvalitné, pri ktorých nie je zaručené, že spoľahlivo splnia účel ochrany. Zamestnávateľ používanie OOPP nekontroloval alebo ich používanie nevyžadoval a  prenechával ich použitie iba na uvedomelosti zamestnancov. Výsledkom toho sú chybné pracovné návyky zamestnancov v používaní OOPP. Zamestnanci často a bezdôvodne nepoužívali OOPP, aj keď im boli poskytnuté.
V stavebníctve sa často vyskytovala situácia, že generálny dodávateľ stavby uzatváral čiastkové zmluvy na subdodávky stavebných prác s firmami, ktoré si následne na výkon prác najímali živnostníkov, resp. cez jedného živnostníka realizovali samotný výkon prác. Tieto koncové subjekty nemajú absolútne žiadne právne vedomie a nepoznajú základné povinnosti zamestnávateľa vo vzťahu k zamestnávaniu osôb. Pri výkonoch kontroly sa hlavní dodávatelia stavebných prác potom skrývali za týchto koncových zamestnávateľov, ktorí v konečnom dôsledku prevzali zodpovednosť za tieto osoby, vykonávajúce práce bez uzatvoreného PPV. Na staveniskách, kde na jednom pracovisku naraz vykonávalo činnosť niekoľko subjektov, neboli uzatvárané žiadne zmluvy a neboli doriešené podmienky, kto a za čo zodpovedá v oblasti BOZP. Na mnohých staveniskách bolo zistené, že dodávatelia stavebných prác nekoordinovali spoločne svoju činnosť a neinformovali sa vzájomne o vykonaných opatreniach,  ktorými sa zmenili podmienky z hľadiska BOZP.
V oblasti ochrany zdravia zamestnávatelia, tak ako aj značná časť odborných pracovníkov BOZP (bezpečnostných technikov), nepozná príslušné právne predpisy na zaistenie BOZP s nebezpečnými chemickými faktormi a povinnosti z nich vyplývajúce, pričom chemické faktory môžu z dlhodobého hľadiska závažným spôsobom ohroziť zdravie zamestnancov. Zamestnávatelia nemali vypracované posudky o riziku pri práci s týmito faktormi, nemali vypracované prevádzkové poriadky, alebo tieto neboli v súlade s platnou legislatívou. Zamestnávatelia nemali k dispozícii karty bezpečnostných údajov používaných chemických látok a chemických zmesí. Neboli vykonané merania a hodnotenia faktorov pracovného prostredia – hluk a prašnosť. Zamestnávatelia neoverujú zdravotnú spôsobilosť svojich zamestnancov vykonávajúcich práce zaradené do rizikových kategórií. Pracovné prostredie je pre zamestnancov sťažené najmä v prevádzkach spracovania guľatiny, kde je výkon prác zabezpečovaný v drevených halách alebo pod prístreškom, pričom zamestnanci musia znášať vplyv vysokých a nízkych teplôt. Výrobné haly sú zvyčajne vysoké budovy s otvorenými vstupnými a výstupnými dverami kvôli zabezpečeniu prísunu a odsunu materiálu, čo spôsobuje prievan.
Nevykonávanie kontrol na pracoviskách vrátane kontrol technických zariadení, a to aj vyhradených technických zariadení, nevykonávanie odborných prehliadok a odborných skúšok a neodstraňovanie nedostatkov zistených pri odborných prehliadkach a odborných skúškach bolo zisťované pri všetkých druhoch VTZ. Podobná situácia je aj v nevykonávaní revízií spotrebičov a elektrického ručného náradia počas ich používania v stanovených lehotách.
Medzi veľmi závažné nedostatky v oblasti technického stavu strojov a zariadení bolo zistenie, že chýbajú ochranné kryty na pracovných častiach rezných nástrojov drevoobrábacích strojov a na ich pohyblivých a rotačných častiach, akými sú reťazové a remeňové prevody a pod. Nie ojedinelým bolo vyraďovanie blokovacích zariadení a demontáž ochranných krytov na špeciálnych strojoch a zariadeniach. S uvedeným súvisí aj často zanedbávaná údržba zariadení.
Aj v roku 2011 podnety podávali podnikateľské subjekty smerované proti konkurenčným subjektom s cieľom získať informácie o týchto firmách.
Pri inšpekcii práce dochádzalo zo strany konateľov, resp. majiteľov firiem k mareniu výkonu inšpekcie práce (nepredkladanie dokladov, nepreberanie pošty a podobne). Niektorí bezpečnostní technici boli ochotní postupovať spolu so zamestnávateľom proti inšpektorovi práce aj nečestným spôsobom, napriek tomu, že v zmysle zákona č. 124/2006 Z. z. sú povinní priaznivo pôsobiť na zamestnávateľa, aby plnil požiadavky v oblasti BOZP.
6.2 Oblasť trhového dohľadu
Najčastejšie zisťovanými nedostatkami boli chýbajúce „ES vyhlásenia o zhode“, ktoré výrobcovia/dovozcovia nedodali spolu s určenými výrobkami pri ich uvádzaní do prevádzky. Často neboli spolu s výrobkami dodávané ani ďalšie doklady o ich vlastnostiach a návody na používanie v slovenskom jazyku, čo nútilo zamestnávateľov improvizovať a spoliehať sa na ich praktické skúsenosti s používaním tohto výrobku. Opakovane je zisťované, že problém dokladov súvisiacich s trhovým dohľadom je potrebné prednostne riešiť u výrobcov a dovozcov. Preto je potrebné zvýšiť informovanosť odberateľov určených výrobkov, aby títo požadovali dodanie potrebnej dokumentácie spolu s výrobkom (strojom, kotlom a pod.) v štádiu výberu a následného nákupu výrobku.
Zamestnávatelia/prevádzkovatelia často nevedeli, že výrobca je povinný vyhlásenie o zhode predložiť, takže ho museli dodatočne obstarávať až počas výkonu inšpekcie práce. Z dôvodu ušetrenia finančných prostriedkov si zamestnávatelia často zadovážili rôzne tzv. „zánovné“ stroje neznámeho pôvodu, čím vznikli problémy s ich legalizáciou v zmysle požiadaviek zákona č. 264/1999 Z. z.
Výrobcovia v mnohých prípadoch nesprávne vydávali vyhlásenie pre typ výrobku, či dokonca skupinu typov, a tým nespĺňajú požiadavku, že vyhlásenie má byť pre konkrétny výrobok.
Z výsledkov inšpekcie práce vyplýva skutočnosť, že naďalej je nutné trhovému dohľadu venovať zvýšenú pozornosť, o čom svedčí zvýšený záujem o poradenskú činnosť.
6.3 Oblasť PPV
Oblasťou, v ktorej je najviac nedostatkov zistených orgánmi inšpekcie práce pri výkone dozoru v oblasti PPV a mzdových predpisov, bolo poskytovanie miezd a s ňou súvisiacich záležitostí. Najčastejšie sa vyskytujúcim bolo porušovanie ustanovenia § 120 ods.1 Zákonníka práce, podľa ktorého je zamestnávateľ povinný poskytnúť zamestnancovi mzdu v sume minimálneho mzdového nároku určeného pre príslušný stupeň náročnosti práce, čo je častým dôvodom na podnety zo strany zamestnancov. Zamestnávateľské subjekty v týchto prípadoch nepridelia pracovnému miestu stupeň náročnosti práce a prácu vykonávanú v rámci tohto pracovného miesta následne neodmenia mzdou zodpovedajúcou príslušnému minimálnemu mzdovému nároku.
Druhou oblasťou, v ktorej orgány inšpekcie práce často zaznamenali porušenia PPV, je oblasť úpravy pracovného času zamestnancov. Evidencia pracovného času, práce nadčas, nočnej práce a aktívnej a neaktívnej časti pracovnej pohotovosti zamestnancov nie je vedená transparentne, v dôsledku čoho dochádza zo strany zamestnávateľa tiež k neplneniu si povinností v mzdových predpisoch, konkrétne pri vyplácaní mzdy za prácu nadčas a mzdového zvýhodnenia za prácu nadčas, vo sviatok alebo nočnú prácu. Rovnako bolo v tejto oblasti časté aj porušovanie ustanovení o maximálnom rozsahu pracovného času a porušovanie ustanovení o nepretržitom dennom odpočinku a nepretržitom odpočinku v týždni.
K častým porušeniam patrilo aj nezabezpečenie stravovania zamestnancom, ako aj nedostatky v náležitostiach pracovných zmlúv, či nesprávne využívanie inštitútu dohôd o prácach vykonávaných mimo pracovného pomeru, keď ich využívanie nemá charakter výnimočnosti a nie sú využívané na účel zákonom určený.
6.4	Oblasť SLvD
K najzávažnejším zisteniam orgánov inšpekcie práce v oblasti SLvD bola skutočnosť, že   vodiči používali kartu iného vodiča, neoprávnene manipulovali s tachografom za účelom vykazovania nepravdivých údajov o čase jazdy a dobe odpočinku. Vodiči často prekračovali denné časy vedenia vozidla v trvaní 4,5 hod. a nedodržiavali prestávky pri dennom vedení vozidla v minimálnom trvaní 45 minút. 
Ďalej v tejto oblasti bolo zistené, že vodiči nepoužívali záznamové listy v záznamových zariadeniach dlhšie ako 24 hodín, zamestnávatelia riadne a preukázateľne neinformovali zamestnancov (vodičov) o všetkých platných predpisoch v oblasti dopravy, ktoré majú vplyv na pracovný čas a dobu odpočinku.

7. Nápravné opatrenia orgánov inšpekcie práce
Inšpektori práce na základe výsledkov inšpekcie práce navrhli dozorným subjektom technické, organizačné a iné opatrenia na zlepšenie stavu, nariadili odstránenie zistených nedostatkov v stanovených lehotách a uložili blokové pokuty v zmysle zákona SNR č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov. Ďalej nariadili vykonanie merania, kontrol a skúšok a iných úkonov, ako napríklad zisťovanie požitia alkoholu a iných omamných látok a uplatnili požiadavky na zaistenie BOZP pri povoľovaní a kolaudácií stavieb vydaním stanoviska.
V prípadoch šetrenia udalosti nariadili zachovanie pracoviska alebo jeho časti v pôvodnom stave až do ukončenia vyšetrovania a zdokumentovania a vydali rozhodnutia o zákaze činnosti v nevyhnutných a závažných prípadoch v záujme ochrany života a zdravia zamestnancov.   
V prípadoch keď počas výkonu inšpekcie práce boli zistené porušenia predpisov, ktoré sú vo vecnej pôsobnosti iných orgánov, tieto zistenia boli odstúpené príslušným orgánom (napríklad pri vykonávaní inšpekcie práce zameranej na prevenciu závažných priemyselných havárií).  
Inšpektori práce vydali v roku 2011 spolu 938 rozhodnutí o zákaze (čo je o 275 menej ako v minulom roku). V tabuľke č. 6 prílohy A je uvedený prehľad vydaných rozhodnutí vrátane počtu zistených prípadov práce bez právneho titulu. Bolo zistených 800 prípadov nelegálneho zamestnávania, čo je o 76 menej, ako v roku 2010. Bolo vydaných 70 rozhodnutí o zákaze prevádzky ostatných strojov a zariadení, 35 rozhodnutí o zákaze prác bez oprávnenia, respektíve bez odbornej spôsobilosti, 15 zákazov prevádzky vyhradených technických zariadení.  

8. Sankčné opatrenia orgánov inšpekcie práce
V roku 2011 bolo vydaných celkom 2 367 právoplatných rozhodnutí o uložení pokuty (čo je o 1 668 viac ako v minulom roku) v celkovej sume 1 735 995 EUR (o 996 785 EUR viac ako v roku 2010).
Prehľad pokút uložených orgánmi inšpekcie práce subjektom, jednotlivcom a rozdelenie uložených pokút podľa druhu výkonu je uvedený v tabuľke č. 5 prílohy A.
Najviac právoplatných pokút (1 783) v celkovej sume 680 673 EUR bolo uložených za porušenie predpisov upravujúcich PPV, 280 právoplatných pokút bolo uložených za porušovanie BOZP predpisov a 247 pokút bolo uložených v súvislosti so zistením nelegálneho zamestnávania. 
Na úseku dopravy bolo uložených celkom 1 327 pokút v celkovej sume 285 391 EUR (o 69 431 EUR viac, ako v porovnávanom období).
V súvislosti s podnetmi zamestnancov bolo právoplatne uložených 1 627 pokút.
 Na základe výsledkov vyšetrovania pracovných úrazov a závažných priemyselných havárií, respektíve ich hrozieb, bolo uložených 87 právoplatných pokút v sume 244 112 EUR. 
Za závažné porušenia v oblasti BOZP bolo uložených 444 právoplatných pokút v sume 385 032 EUR. 
Jednotlivcom uložili orgány inšpekcie práce celkom 33 právoplatných pokút (o 13 menej, ako v roku 2010) v hodnote 14 730 EUR.
Celkový počet blokových pokút uložených orgánmi inšpekcie práce jednotlivcom bol 2 623 v sumárnej hodnote 179 450 EUR. Oproti minulému roku vzrástol počet blokových pokút o 2 121 a vzrástla celková suma o 155 811 EUR.
Inšpektori práce právoplatne uložili jednotlivcom najväčší počet pokút za porušovanie povinností v oblasti PPV (24 pokút v sume 12 350 EUR) a za porušovanie predpisov v oblasti BOZP  (8 pokút) v sume 2 080 EUR. Nárast počtu blokových pokút súvisí aj so skutočnosťou, že do tabuľky č. 5 prílohy A boli za rok 2011 zahrnuté aj pokuty týkajúce sa porušovania SLvD. V oblasti SLvD bolo celkovo vodičom a firmám uložených 2 651 pokút v celkovej sume 448 597 EUR.
V roku 2011 bolo podaných spolu 247 odvolaní proti rozhodnutiam inšpektorátov práce. Pri porovnaní týchto údajov s rokom 2010 je zrejmé, že počet odvolaní v sledovanom období oproti minulému roku vzrástol o 47 prípadov, čo predstavuje nárast o 19 %. Z 228 vybavených odvolacích konaní bolo v roku 2011 zrušených 12 prípadov, čo predstavuje pokles oproti roku 2010 o 1 prípad (o 8 %) a 67 prípadov bolo zrušených a vrátených, čo je nárast o 61 % oproti roku 2010, kedy bolo zrušených a vrátených 26 prípadov. 

9. Stav a vývoj pracovných úrazov a chorôb z povolania v roku 2011
V rámci inšpekcie práce bolo v roku 2011 vyšetrených 430 pracovných úrazov. Inšpektori práce spotrebovali na vyšetrovanie príčin úrazov spolu 14 108 hodín, čo predstavuje 5,13 %  celkového času spotrebovaného na výkony.
V organizáciách patriacich do pôsobnosti orgánov inšpekcie práce došlo v roku 2011 k 39 závažným pracovným úrazom s následkom smrti. Oproti roku 2010 počet smrteľných pracovných úrazov klesol o 9 (pokles o 18,75 %). V hodnotenom roku bolo zaevidovaných 1 828 pracovných úrazov s ťažkou ujmou na zdraví a s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní, z toho bolo 137 s ťažkou ujmou na zdraví a 1 691 s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní. Oproti roku 2010 počet pracovných úrazov s ťažkou ujmou na zdraví a s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní klesol o 184 (pokles o 9,14 %). V informačnom systéme inšpekcie práce (ďalej len „ISOP“) za rok 2011je spolu 6 947 registrovaných pracovných úrazov, čo je oproti roku 2010 o 169 prípadov menej (pokles o 2,37 %).
Z členenia závažných pracovných úrazov podľa druhu prevažujúcej ekonomickej činnosti zamestnávateľských subjektov vyplýva, že najvyšší podiel smrteľných pracovných úrazov sa v roku 2011 koncentroval v priemyselnej výrobe (9 úrazov - 23,08 % z celkového počtu smrteľných úrazov) a v doprave a skladovaní (9 úrazov - 23,08 %). Pri pracovných úrazoch s ťažkou ujmou na zdraví a s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní bolo najviac úrazov registrovaných v priemyselnej výrobe (691 prípadov – 37,80 %), vo veľkoobchode  a maloobchode (209 prípadov - 11,43 %) a v doprave a skladovaní (208 prípadov - 11,38 %).
Najdôležitejšími charakteristikami úrazových udalostí sú zdroje a príčiny vzniku pracovných úrazov. Zo štatistiky týchto sledovaných údajov vyhodnocovaných v rámci ISOP vyplýva, že väčšina smrteľných pracovných úrazov (74,36 %) sa kumulovala do dvoch hlavných zdrojových skupín, ktorými sú dopravné prostriedky (18 prípadov - 46,15 %) a pracovné, príp. cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb (11 prípadov - 28,21 %). V prípade pracovných úrazov s ťažkou ujmou na zdraví a s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní boli najčastejším zdrojom pracovné, príp. cestné dopravné priestory ako zdroje pádov osôb (730 prípadov - 39,93 %), predmety a bremená pri ich manipulácii, pri páde a pôsobením ostrými hranami a pod (384 prípadov - 21,01 %) a stroje – hnacie, pomocné, obrábacie (234 prípadov - 12,80 %).
Zo štatistiky zdrojov súboru registrovaných pracovných úrazov, evidovaných v ISOP za rok 2011 vyplýva, že najviac úrazov spôsobovali predmety a bremená pri ich manipulácii, pri páde a pôsobením ostrými hranami a pod. (2 170 prípadov - 31,24 %). Na ďalšie miesta podľa početnosti výskytu možno zaradiť úrazy ako následky pádov na pracovných či komunikačných priestoroch, zo schodov a rebríkov (1 806 prípadov - 26,00 %).
Najčastejšími príčinami vzniku smrteľných pracovných úrazov boli, okrem nezistených príčin (nedošetrené udalosti a dopravné nehody), predovšetkým používanie nebezpečných postupov alebo spôsobov práce vrátane konania bez oprávnenia (9 prípadov - 23,08 %). Pri pracovných úrazoch s ťažkou ujmou na zdraví a s predpokladanou alebo skutočnou dĺžkou pracovnej neschopnosti najmenej 42 dní to boli hlavne nedostatky osobných predpokladov na výkon práce v čase úrazu (rôzne indispozície, nepozornosť a pod.) a bežné riziko práce (1 210 prípadov - 66,19 %).
Najčastejšími príčinami vzniku registrovaných pracovných úrazov boli predovšetkým nedostatky osobných predpokladov na výkon práce v čase úrazu (rôzne indispozície, nepozornosť a pod.) a bežné riziko práce (5 246 prípadov – 75,51 %), ďalej nebezpečné konanie samotných postihnutých zamestnancov – používanie nebezpečných postupov alebo spôsobov práce vrátane konania bez oprávnenia (354 prípadov – 5,10 %).
V roku 2011 bolo na Slovensku v subjektoch spadajúcich do pôsobnosti orgánov inšpekcie práce vyšetrených 73 chorôb z povolania. V sledovanom období nebola registrovaná závažná priemyselná havária.

10. Spolupráca orgánov inšpekcie práce
10.1 Na medzinárodnej úrovni
NIP je národným kontaktným miestom Európskej agentúry pre BOZP v Bilbao (ďalej len “EU OSHA“). V úzkej spolupráci so zástupcami Národnej siete za účasti tripartity vykonáva úlohy z plánu činnosti EU OSHA. Hlavným cieľom je organizovanie aktivít súvisiacich s každoročnou európskou kampaňou, výmena a šírenie informácií v rámci štátov EÚ za účelom zlepšenia podmienok BOZP.
Zamestnanci sústavy NIP v rámci medzinárodnej spolupráce aktívne pracovali v nasledovných pracovných skupinách:
-	Výbor na vymáhanie legislatívy v oblasti pracovného času a doby odpočinku v doprave so sídlom v Bruseli (CORTE),
-	pracovné skupiny Výboru vedúcich predstaviteľov inšpekcie práce (ďalej len “SLIC“) pre uplatňovanie práva, na prípravu európskej inšpekčnej kampane prevencia psychosociálnych rizík, pre výkon inšpekcie práce v strojárenstve (MACHEX), na implementáciu európskych nariadení týkajúcich sa povinností výrobcov, dovozcov a následných užívateľov súvisiacich s nebezpečnými chemickými látkami a zmesami REACH a CLP (CHEMEX), pre rýchlu výmenu informácií v rámci európskej inšpekcie práce,
-	Fórum na vymáhanie povinností podľa nariadenia REACH pri Európskej chemickej agentúre v Helsinkách (ďalej len “ECHA“),
-	Riadiaca rada EU OSHA,
-	expertné skupiny EU OSHA: „Európske observatórium rizík,“ 
-	Poradný výbor Európskej komisie (ďalej len “EK“) pre BOZP (ACSH),
-	pracovná skupina expertov k implementácii Smernice 96/71/EC týkajúcej sa vysielania pracovníkov v rámci poskytovania služieb so sídlom v Bruseli,
-	Medzinárodná asociácia inšpekcie práce (IALI).
Významná je činnosť zamestnancov inšpekcie práce aj v rámci európskeho systému na výmenu informácii (KSS) a systému týkajúceho sa voľného pohybu služieb, odborníkov a vyslaných zamestnancov prostredníctvom informačného systému EK (IMI).
10.2 Na vnútroštátnej úrovni
Aj v roku 2011 pri výkone inšpekcie práce v oblasti BOZP došlo k vzájomnej súčinnosti viacerých orgánov štátnej správy a k výmene informácií a údajov. Išlo hlavne o spoluprácu s odborovými organizáciami, s regionálnymi úradmi verejného zdravotníctva (ďalej len “RÚVZ“), so špecializovanými oddeleniami Policajného zboru SR pri vyšetrovaní pracovných úrazov, so stavebnými úradmi pri kolaudačných konaniach, so Sociálnou poisťovňou pri šetrení nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, s colnou správou pri šetrení nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania, ako aj pri cestných kontrolách a s ďalšími orgánmi, ako sú úrady práce sociálnych vecí a rodiny, odbory živnostenského podnikania na obvodných úradoch, daňové úrady, Štátna obchodná inšpekcia, Slovenská inšpekcia životného prostredia, oprávnené právnické organizácie podľa § 14 zákona č. 124/2006 Z. z., samosprávny kraj, školská inšpekcia a iné.
10.2.1	Spolupráca s PZ SR
Najväčší rozsah spolupráce s políciou bol pri kontrole SLvD. Pri šetrení pracovných úrazov polícia poskytla pre potreby inšpektorátov práce výsledky svojich zistení a potrebnú fotodokumentáciu.
Kontrola nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania v  podnikateľských subjektoch bola vykonávaná aj so spoluúčasťou cudzineckej polície. Spolupráca s políciou bola nevyhnutná práve pri kontrolách nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania v nočných hodinách v zábavných podnikoch a pohostinstvách a pri kontrole taxislužieb hlavne z dôvodu ochrany inšpektorov práce a zaistenia subjektov. Možno konštatovať, že spolupráca s políciou pri zisťovaní nelegálneho zamestnávania sa zlepšila aj na základe povinnosti uloženej Policajnému zboru v zákone č. 125/2006 Z. z. poskytnúť na žiadosť inšpektora práce spoluprácu a ochranu pri vykonávaní inšpekcie práce, ak možno odôvodnene predpokladať ohrozenie života alebo zdravia inšpektora práce alebo marenie výkonu inšpekcie práce, alebo ak je ohrozený život a zdravie inšpektora práce alebo je marený výkon inšpekcie práce.
10.2.2	Spolupráca s odborovými organizáciami
Pokiaľ odborová organizácia v kontrolovanom subjekte pôsobila, pri vykonávaní inšpekcie práce a prejednávaní zistených nedostatkov sa zástupca odborovej organizácie mohol k zisteným nedostatkom vyjadriť a uplatniť svoje požiadavky. Na výkonoch inšpekcie práce pri previerkach BOZP alebo pri šetrení mimoriadnych udalostí, napr. závažných pracovných úrazov, sa zúčastňovali zástupcovia zamestnancov, ktorí boli taktiež oboznamovaní s ich výsledkami.
10.2.3	Spolupráca so zdravotníckymi orgánmi
Ošetrujúci lekári poskytli klasifikáciu pracovných úrazov na požiadanie zamestnávateľa a spolupracovali s inšpektorátmi práce pri ich šetrení. V roku 2011 sa zlepšila spolupráca so zdravotníckymi orgánmi v nemocniciach. Lekári poskytli inšpektorom práce údaje o závažnosti zranenia a výsledkoch zisťovania alkoholu v krvi postihnutého. V niektorých prípadoch vyšetrovania smrteľných pracovných úrazov inšpektori práce spolupracovali s pracoviskami súdneho lekárstva.
10.2.4	Spolupráca s Úradom verejného zdravotníctva SR (ďalej len „ÚVZ SR“) a RÚVZ
Cieľom podpísanej dohody medzi NIP a ÚVZ SR o spolupráci bolo ďalšie zintenzívnenie spolupráce, ktorá prebiehala v mnohých oblastiach na národnej aj krajskej úrovni (napr. v rámci fungovania Národnej siete BOZP, pri príprave kvalifikovaných odpovedí v rámci Siete na výmenu informácií SLIC (KSS) a pre Národné kontaktné miesto EU OSHA, v rámci projektu Bezpečný podnik, pri príprave európskej kampane zameranej na psychosociálne riziká, aj pri koordinovaných kontrolách zameraných na prevenciu závažných priemyselných havárií (ďalej len „ZPH“). 
V rámci spolupráce s RÚVZ boli v roku 2011 vykonané 2 spoločné kontroly so zameraním na novú chemickú legislatívu. Táto spolupráca je hodnotená pozitívne. Bezproblémovo prebiehala príprava na spoločné kontroly, vlastné vykonávanie kontrol a ich koordinácia a vzájomná výmena výstupných materiálov zo spoločných previerok. Kladne možno hodnotiť aj spoluprácu s RÚVZ pri šetrení podnetov zamestnancov v oblasti chemických a fyzikálnych faktorov pracovného prostredia, ako aj pri vydávaní povolení pre výkon ľahkých prác pre maloleté osoby.
10.2.5 Spolupráca so stavebnými úradmi (obce, mestá)
Hlavnou oblasťou spolupráce so stavebnými úradmi bola účasť inšpektorátov práce na kolaudačných konaniach (vrátane špeciálnych stavebných úradov) a pri zisťovaní miest, kde sa vykonávajú stavebné práce. Túto spoluprácu možno hodnotiť ako dobrú, až na ojedinele sa vyskytujúce administratívne problémy informačného charakteru a problémy s odbornými znalosťami niektorých pracovníkov, najmä v menších obciach.

10.2.6	Spolupráca so Sociálnou poisťovňou
Spolupráca so Sociálnou poisťovňou bola zameraná na poskytovanie informácií pri šetrení nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania a podnetov rôzneho zamerania inšpektorátu práce a poskytovanie údajov inšpektorátmi práce Sociálnej poisťovni o šetrených pracovných úrazov. Pri odhaľovaní nelegálneho zamestnávania sa využíva spolupráca so Sociálnou poisťovňou, a to prostredníctvom informačného systému registra poistencov, osobne na pobočkách Sociálnej poisťovne alebo písomne. V mnohých prípadoch pobočky Sociálnej poisťovne plnia namiesto zamestnávateľov povinnosti oznámiť závažný pracovný úraz, a to najmä keď doba práceneschopnosti presiahne 42 dní.
10.2.7	Spolupráca s daňovými úradmi
Spolupráca prebiehala pri spoločných kontrolách taxislužieb, ako aj pri kontrolách SLvD.
10.2.8	Spolupráca s Úradom boja proti korupcii
Spolupráca s týmto úradom je nevyhnutná, aby sa zabránilo neobjektívnemu konaniu inšpektorov práce v podnikateľských subjektoch, ako aj zneužívaniu postavenia verejného činiteľa pri výkonoch inšpekcie práce.
10.2.9	Ďalšia spolupráca 
Spolupráca sa realizovala aj s Inštitútom pre výskum práce a rodiny v Bratislave, Úradom jadrového dozoru SR, Uniprotech Trenčín, Expocenter Trenčín, Krajským úradom pre cestnú dopravu a pozemné komunikácie, Úradom pre dohľad nad zdravotnou starostlivosťou, Ministerstvom pôdohospodárstva a rozvoja vidieka SR, Ministerstvom životného prostredia SR, Slovenskou inšpekciou životného prostredia, obvodnými úradmi životného prostredia a civilnou ochranou, Hasičským a záchranným zborom SR, Ministerstvom dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja SR, Státním úradom inspekce Českej republiky, Policajným zborom, Krajským dopravným inšpektorátom Policajného zboru, National Transport Authority z Maďarska a Centrom služeb pro silniční dopravu v Českej republike, detskými domovmi, SOU, TASR, printovými a elektronickými médiami.
V roku 2011 boli podpísané zmluvy o spolupráci NIP s nasledovnými inštitúciami:
-	Rámcová zmluva o provádění aktualizace SW TAGRA.EU s Truk Data Technology, s.r.o. Praha,
-	Dohoda o spolupráci a koordinácii činnosti s ÚVZ SR,
-	Dohoda o spolupráci v oblasti BOZP a v oblasti PPV s Konfederáciou odborových zväzov SR,
-	Rámcová dohoda o spolupráci so Žilinskou univerzitou v Žiline,
-	Dohoda o spolupráci pri odstavovaní vozidiel na prikázaných miestach s ČESMADom Slovakia,
-	Dohoda o spolupráci pri kontrole nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania s Ústredím práce, sociálnych vecí a rodiny.

11. Hodnotenie stavu ochrany práce v roku 2011 v Slovenskej republike
Všeobecnou požiadavkou BOZP je vytvárať také pracovné podmienky, aby ľudia neboli z pracovného procesu vyraďovaní chorobou alebo úrazom, aby im pracovné podmienky a prostredie umožňovali pracovať produktívne, bez vysilenia alebo poškodenia zdravia. Charakter BOZP vyžaduje predovšetkým adekvátne vytváranie podmienok bezpečného a zdravého prostredia pre zamestnancov.
Zo zisteného stavu vyplýva, že u zamestnávateľov nedošlo v hodnotenom období k výraznému zlepšeniu starostlivosti o BOZP, najmä nie na úseku bezpečnosti technických zariadení, prevádzkových budov a objektov, pracovných a mzdových podmienok, o čom svedčí aj nárast zistených nedostatkov v porovnaní s rokom 2010. Stav ochrany práce na Slovensku je odrazom súčasnej ekonomickej situácie. Pokles výroby prináša menej finančných prostriedkov, ktoré zamestnávatelia môžu a sú ochotní investovať do ochrany práce. Zanedbávanou oblasťou je oblasť BOZP a mzdová oblasť.
Príčiny tohto stavu sú najmä
-	nedostatočné právne povedomie zamestnávateľov,
-	málo účinná legislatíva, ktorá nemotivuje zamestnávateľov investovať do prevencie pred vznikom  pracovných úrazov a chorôb z povolania,
-	nedostatočná úroveň BTS,
-	absencia celospoločenského záujmu o BOZP.
Výsledky z výkonov inšpekcie práce v roku 2011 zvýrazňujú, že kontroly inšpekcie práce prispeli k zlepšeniu stavu na úseku BOZP v kontrolovaných subjektoch, a čo je najviac dôležité, k zníženiu pracovnej úrazovosti. V oblasti výkonu dozoru nad dodržiavaním zákona č. 82/2005 Z. z. bol zaznamenaný výrazný pokles počtu porušení tohto zákona zo strany zamestnávateľov. Na tomto poklese sa prejavilo najmä zvýšenie počtu kontrol a ich medializovanie, zmena legislatívy, podľa ktorej sa za nelegálne zamestnávanie považuje iba prípad, ak nebola fyzická osoba prihlásená do registra poistencov Sociálnej poisťovne do začiatku výkonu kontroly (podľa predchádzajúceho právneho stavu boli prípady neprihlásenia fyzickej osoby do registra poistencov porušením zákazu nelegálneho zamestnávania aj vtedy, keď v čase výkonu už fyzická osoba prihlásená síce bola, ale bola prihlásená neskoro – k tejto legislatívnej zmene došlo novelou zákona č. 82/2005 Z. z. platnou od 20. júla 2011). Ďalším dôvodom bolo tiež zvýšenie právneho povedomia zamestnávateľov, ktorí využívajú na krátkodobé alebo sezónne práce pracovný vzťah na základe dohôd v zmysle Zákonníka práce. Výrazným motivačným prvkom je aj právna skutočnosť, na základe ktorej subjekty, u ktorých bolo zistené nelegálne zamestnávanie v príslušnom období, nemôžu čerpať príspevky z EÚ fondov, nedostanú štátne dotácie a nemôžu sa uchádzať o verejné obstarávanie.
V hodnotenom období inšpektori práce presadzovali do praxe aj požiadavky nových právnych predpisov tak, aby sa čo najskôr uplatňovali v zamestnávateľských subjektoch. Množstvo zmien v právnych predpisoch sa odrazilo aj vo zvýšenej poradenskej činnosti, ktorá bola vykonávaná všetkými dostupnými spôsobmi. V rámci preventívnej činnosti inšpekcie práce sú pozitívne hodnotené bezplatné prednášky realizované na jednotlivých inšpektorátoch práce každý mesiac a zamerané na rôzne odborné oblasti inšpekcie práce.
11.1 Stav ochrany práce v oblasti BOZP 
Naďalej boli zisťované závažné nedostatky aj napriek výkonu inšpekcie práce v oblasti BOZP a bezpečnosti technických zariadení. Napriek zvýšenej aktivite inšpekcie práce sa stav prevádzkovaných technických zariadení na Slovensku podstatne nezlepšuje a je odrazom súčasnej ekonomickej situácie, nesprávnej organizácie práce zamestnávateľov a neplnenia povinností zo strany zamestnávateľov aj zamestnancov. Zamestnávatelia za účelom úspory finančných prostriedkov často šetria prostriedky v oblastiach, ktoré nemajú priamy dopad na výrobný proces. Výsledky inšpekcie ukázali, že v oblasti BOZP je stále rozdiel medzi veľkými a malými zamestnávateľmi. Lepšia situácia je u veľkých zamestnávateľov, u ktorých pôsobia zástupcovia zamestnancov pre BOZP a BTS, ktorá účinnejšie zabezpečuje plnenie úloh v oblasti BOZP vyplývajúcich z bezpečnostných prepisov. Vo veľkých subjektoch je snaha systematicky zapájať zamestnancov pri riešení problematiky BOZP, najmä v súvislosti s posudzovaním rizík. U malých zamestnávateľov sú povinnosti vyplývajúce zo zákona o BOZP zabezpečované skôr formálne, zamestnávatelia viac kladú dôraz na zabezpečenie samotnej výrobnej činnosti a s tým súvisiace prežitie firmy na trhu.
Ani všetky veľké organizácie nie sú zárukou bezproblémového zabezpečenia a fungovania BOZP. Systém riadenia BOZP je v niektorých veľkých spoločnostiach natoľko zložitý, že aj riešenie pomerne jednoduchých vecí je komplikované, časovo náročné a nedostatočne operatívne. 
Do problémovej oblasti BOZP môžeme zaradiť aj nedostatočné spoločenské docenenie významu BOZP, vrátane zaradenia bezpečnostného technika v organizačnej štruktúre zamestnávateľa. Nepodarilo sa výrazne zlepšiť stav v posudzovaní rizík u zamestnávateľov a presadiť posudzovanie rizika, ako hlavnú zásadu prevencie pred vznikom pracovných úrazov. Príčinou je nedostatočná odbornosť bezpečnostných technikov. NIP za účelom zlepšenia ich odbornosti zaradil do plánu hlavných úloh NIP na rok 2012 výkon celoslovenských previerok zameraných na kontroly subjektov, ktorým bolo vydané oprávnenie na výchovu a vzdelávanie a tiež takým subjektom, ktoré poskytujú BTS.
Poľnohospodárske podniky majú už dlhší čas existenčné problémy. Pre nedostatok financií vedúci zamestnanci nezabezpečujú vykonávanie pravidelných odborných prehliadok a odborných skúšok VTZ.
Zistený stav je tak dôsledkom negatívneho vzťahu zamestnávateľov k problematike BOZP vrátane nedostatočného právneho povedomia štatutárnych zástupcov a vedúcich zamestnancov. V mnohých organizáciách nemožno hovoriť o požadovanom systémovom prístupe k problematike. Spolupráca manažmentu a zamestnancov v oblasti BOZP je veľmi často nedostatočná a formálna. Zamestnávatelia preferujú predovšetkým hospodárske a komerčné aktivity pred starostlivosťou o zamestnancov. K spracovaniu dokumentácie, ako je napr. politika BOZP, hodnotenie nebezpečenstiev pristupujú len vtedy, keď im to inšpekcia práce nariadi. Dokumentácia neslúži pre systémové riešenie BOZP, ale je len formálna, často vypracovaná u rôznych dodávateľov za nemalé finančné prostriedky. Napr. hodnotenie rizík pri prácach nie je vypracované na skutočné podmienky firmy v spolupráci so zamestnancami a často je vypracované formálne len autorizovaným bezpečnostným technikom.
Charakter bezpečnosti práce si vyžaduje predovšetkým adekvátne vytváranie podmienok bezpečného a zdravého prostredia pre zamestnancov. Zamestnávateľské subjekty nevenujú dostatočnú pozornosť zisťovaniu rizikových faktorov pracovného prostredia (hluk, vibrácie, chemické škodliviny), ich výskytu a hodnotám a skutočnosti, či tieto hodnoty neprekračujú povolené limity. Inšpekcia práce zistila, že zamestnávatelia nenahlasujú zamestnancov vykonávajúcich rizikové práce na RÚVZ.
S oblasťou BOZP úzko súvisí aj stav pracovných prostriedkov. Nové stroje a zariadenia zamestnávatelia uvádzajú do výroby len v rámci zavádzania nových technológií. V súčasnosti sú prevádzkované staré pracovné prostriedky, ktoré z hľadiska BOZP nevyhovujú legislatíve v tejto oblasti. Najviac sa tento problém prejavuje u malých zamestnávateľov, ktorí svoju činnosť vykonávajú na strojoch, ktoré sú zastarané, alebo boli dovezené zo zahraničia už ako použité.
Je potrebné, aby firmy, ktoré poskytujú služby v oblasti výchovy a vzdelávania a BTS, pristupovali k svojim povinnostiam zodpovednejšie a kvalitnejšie. 
11.2 Stav v oblasti PPV a dodržiavania zákazu nelegálneho zamestnávania
Na základe poznatkov z vykonaných kontrol v oblasti PPV  možno konštatovať, že v celkovej ekonomickej a hospodárskej situácii sa situácia v tejto oblasti nezlepšuje. Zamestnávatelia stále využívajú svoje postavenie na úkor zamestnancov a nedostatok voľných pracovných miest naďalej nedovoľuje zamestnancom vytvárať dostatočný tlak na zlepšovanie pracovných a mzdových podmienok. Uvedené skutočnosti potvrdzuje aj vysoký počet podnetov a ich zameranie a tiež dlhodobý trend nárastu ich počtu. Vysoký počet opodstatnených podnetov a zistených nedostatkov v kontrolovanej oblasti potvrdzuje, že ani v tejto oblasti nie je možné stav dodržiavania PPV predpisov hodnotiť pozitívne. Vo väčšine prípadov sú zistené nedostatky odôvodnené zlou ekonomicko-hospodárskou situáciou kontrolovaného subjektu. Menšiu mieru zavinenia pri nedostatkoch tvorí právna nevedomosť. V oblasti PPV pretrvávajú nedostatky spôsobené zlou finančnou situáciou zamestnávateľov, ktoré sa prejavujú najvýraznejšími sociálnymi dopadmi.
V roku 2011 boli najčastejšie predmetom podaní v oblasti PPV
-	mzdy (nevyplatenie miezd, nedodržanie splatnosti miezd, neoprávnené zrážky zo mzdy a pod.),
-	dĺžka pracovného času,
-	vznik pracovného pomeru,
-	stravovanie.
V oblasti dodržiavania zákazu nelegálneho zamestnávania možno konštatovať, že k celkovému poklesu počtu zistených nelegálne zamestnaných fyzických osôb došlo predovšetkým z dôvodu zvýšenia finančných postihov za porušenie tohto zákazu znásobením počtu vykonaných kontrol zo strany inšpektorátov práce, informovanosťou verejnosti prostredníctvom médií i poskytovaním bezplatných prednášok k danej problematike. K nižšiemu počtu zistených nelegálne zamestnaných fyzických osôb prispela aj zmena  zákona č. 82/2005 Z. z., keď sa za porušenie zákazu nelegálneho zamestnávania považuje iba prípad, pri ktorom nebola fyzická osoba prihlásená do registra poistencov do začiatku výkonu kontroly.  
Nedodržiavaním zákazu nelegálneho zamestnávania sú fyzickým osobám odopierané práva a nároky fyzických osôb, ktoré garantuje Zákonník práce. Má negatívny vplyv aj na štátny rozpočet, a to tak na jeho príjmovú, ako aj výdavkovú časť. Sprievodným javom nelegálneho zamestnávania je totiž vyhýbanie sa odvodovým a daňovým povinnostiam. Z dôvodu, že prihlasovacia povinnosť do registra poistencov spĺňa aj charakter evidencie, jej absencia v prípade nelegálneho zamestnávania spôsobuje skreslenie štatistických údajov o národnej ekonomike.
Medzi odvetvia, kde inšpektoráty práce najčastejšie odhaľujú nelegálne zamestnávanie, patria maloobchodné a veľkoobchodné prevádzky, stavebníctvo a ubytovacie a stravovacie služby.
11.3 Stav v oblasti SLvD
V roku 2011 bolo inšpektormi práce skontrolovaných spolu na pracoviskách a pozemných komunikáciách 12 356 vodičov. V počte skontrolovaných dní vodičov (záznamové listy a počty dní stiahnutých z digitálnych tachografov) to predstavuje 315 813 dní, čo je o takmer 25 % ako bol plánovaný počet skontrolovaných dní vodičov pre rok 2011 (252 000).
Dosiahnutie požadovaného počtu skontrolovaných pracovných dní vodičov je odrazom práce vyškolených inšpektorov práce, ktorí sú hardvérovo a softvérovo vybavení na vykonávanie či už cestných alebo firemných kontrol v oblasti SLvD. K požadovanému počtu skontrolovaných pracovných dní vodičov prispieva tiež narastajúci počet digitálnych tachografov vo vozidlách, ako aj zvýšenie počtu cestných kontrol v spolupráci s viacerými zložkami polície. Spolupráca s rôznymi zložkami polície vyplýva z  „Dohody o vykonávaní kontrol na pozemných komunikáciách“ medzi NIP a Ministerstvom vnútra v zastúpení Prezídia Policajného zboru podpísanej v decembri 2010. Táto dohoda vyšpecifikovala spoluprácu inšpekcie práce s viacerými zložkami Policajného zboru, ako aj umožnila vykonávať kontroly na pozemných komunikáciách v rôznych časoch vrátane nočných. Cestné kontroly vykonávané vo večerných, resp. nočných hodinách, majú za následok zistenie veľkého počtu závažných porušení. Počas týchto kontrol bolo zistených najviac prípadov, kedy vodiči jazdili na cudzie karty vodičov alebo na nevypísané záznamové listy, resp. jazdili bez vloženého záznamového listu.
Od 1.11.2011 zákon č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave a o zmene a doplnení zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z., ustanovuje, že ak vodič nemá finančnú hotovosť na zaplatenie pokuty, môže inšpektor práce vozidlo tohto vodiča odstaviť na vyhradenom parkovisku až do uhradenia uloženej pokuty. Prínosom pre výkon cestných kontrol je aj zavedenie používania platobného terminálu, kedy môže vodič, ak nemá finančnú hotovosť, zaplatiť pokutu platobnou kartou.
Väčšina inšpektorov práce je vybavená bezdrôtovým pripojením na internet, čo prispelo k tomu, že si inšpektor práce môže priamo na pozemnej komunikácii overiť nelegálne zamestnávanie, ako aj zistiť, či je vodič držiteľom karty vodiča, ktorú predkladá.
Z vykonaných kontrol, či už v dopravných podnikoch alebo počas cestných kontrol, je aj naďalej viditeľný rozdiel v dodržiavaní jednotlivých ustanovení nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 561/2006 ako aj nariadenia (EHS) č. 3821/85 u vodičov, ktorí vykonávajú len vnútroštátnu dopravu a u vodičov vykonávajúcich medzinárodnú dopravu. Vodiči vykonávajúci medzinárodnú dopravu poznajú a v praxi lepšie uplatňujú príslušné ustanovenia predmetných právnych predpisov. Veľký význam má preto pri kontrolách na pozemných komunikáciách poradenská činnosť. Vodiči napriek absolvovanému predpísanému školeniu a oboznamovaniu nepoznajú jednotlivé ustanoveniach SLvD vrátane  európskych nariadení. Na školeniach sú im často podávané rôzne a niekedy aj nesprávne výklady týchto ustanovení. Napriek uvedeným skutočnostiam bolo zaznamenané mierne zlepšenie právneho povedomia dopravcov i vodičov. 

12. Opatrenia orgánov inšpekcie práce na zlepšenie stavu
Súčasný stav ochrany práce je potrebné zlepšovať legislatívnymi opatreniami, výkonom inšpekcie práce, osvetou a poradenstvom. Pre účinnejšie pôsobenie inšpekcie práce na zlepšovanie stavu ochrany práce v zamestnávateľských subjektoch je v budúcom období potrebné v jej činnosti 
-	presadzovať ukončenie prípravy nových právnych predpisov – vyhlášok MPSVR SR súvisiacich s ochranou práce a ich schválenie,
-	zamerať výkon inšpekcie práce na oblasť prevencie s cieľom znižovať pracovnú úrazovosť a výskyt chorôb z povolania,
-	vykonávať inšpekciu práce u novo vzniknutých subjektov čo najskôr po zahájení ich činnosti na základe údajov z databázy firiem, ktorú poskytujú daňové úrady a ŠÚ SR, 
-	venovať zvýšenú pozornosť odvetviam a kontrolovaným subjektom, v ktorých bolo zistených najviac závažných nedostatkov,
-	vykonávať kontroly aj v čase, keď ich zamestnávatelia neočakávajú (popoludní, v noci, cez víkendy),
-	zintenzívniť spoluprácu všetkých orgánov dozoru na národnej, krajskej aj regionálnej úrovni,
-	získať prístup do databázy vyhlásených rizikových prác u jednotlivých zamestnávateľov,
-	dôslednosťou pri výkone inšpekcie práce pôsobiť na zlepšenie úrovne práce odborných zamestnancov u zamestnávateľov,
-	prispieť k zvyšovaniu právneho povedomia zamestnávateľov i zamestnancov  dostupnými spôsobmi (poskytovaním poradenstva, organizovaním pravidelných bezplatných prednášok na úrovni jednotlivých inšpektorátov práce a pod.),
-	spolupracovať s inými štátnymi organizáciami, napr. živnostenskými úradmi, zdravotnými poisťovňami, 
-	pre osoby, ktoré sa rozhodnú podnikať, spracovať leták o ich povinnostiach v oblasti BOZP a PPV v zmysle platnej legislatívy,
-	zefektívniť poskytovanie informácií pre verejnosť,
-	venovať zvýšenú pozornosť poradenskej činnosti počas výkonu inšpekcie práce v spojitosti s následnými kontrolami, či došlo k správnemu pochopeniu a aplikácii v praxi,
-	venovať pozornosť problematike vzdelávania v oblasti BOZP,
-	zabezpečiť ďalšiu odbornú prípravu inšpektorov práce formou pravidelných školení a preškolení z novej legislatívy, ale aj opätovným zavedením systému vzdelávania jednotlivých inšpektorov práce v špecializáciách. V oblasti PPV zabezpečiť odbornú a metodickú prípravu inšpektorov práce v súvislosti s kontrolou dodržiavania zásady rovnakého zaobchádzania,
-	zabezpečiť nový informačný systém inšpekcie práce tak, aby pokrýval všetky kompetencie a požiadavky inšpekcie práce,
-	zefektívniť tok informácií v sústave inšpekcie práce.
V septembri 2011 sa uskutočnilo hodnotenie SLIC  slovenského systému inšpekcie práce. V rámci hodnotiacej správy hodnotiaca skupina formulovala tieto odporúčania na ďalšie zlepšovanie činnosti inšpekcie práce a zdravotného dozoru:
-	spájanie stratégií a postupov oboch inštitúcií v oblasti BOZP (NIP a ÚVZ SR), tzn. spájanie zdravotných a bezpečnostných hľadísk do legislatívy a štruktúr na vymáhanie práva pri plánovaní budúcej stratégie,
-	užšie prepojenie a výmena informácií v oblasti BOZP medzi NIP a ÚVZ SR, ako aj inšpektorátmi práce a RÚVZ na krajskej a regionálnej úrovni, zvýšiť kontrolné aktivity najmä  na regionálnej úrovni medzi inšpektorátmi práce a RÚVZ,
-	zjednodušenie pracovných metód/postupov inšpektorov práce s cieľom znížiť administratívnu záťaž zamestnávateľov a tým zvýšiť produktivitu činnosti inšpektorov práce; zjednodušenie postupu po vykonaní inšpekcie práce, ako napr. vystavenie protokolu a správy pre zamestnávateľa,
-	vybavenie inšpektorov práce dostupnými technickými prostriedkami, napr. notebookmi, kancelárskou technikou, mobilitou na úrovni mobilných telefónov a osobných áut na účely mobilných kancelárií,
-	zlepšenie efektívnosti a účinnosti zapojenia zamestnancov a konzultácií problematiky BOZP so zamestnávateľom na pracoviskách,
-	zameranie na novo sa objavujúce riziká, ako sú riziká z dlhodobej ručnej manipulácie s bremenami, psychosociálne faktory a pod.,
-	poskytovať viac podpory malým a stredným podnikom v oblasti BOZP prostredníctvom rôznych nástrojov, ktoré majú pokrývať príklady dobrej praxe, praktické hodnotenie rizík a ľahko pochopiteľné legislatívne povinnosti,
-	ďalšie zlepšenie úrovne externých poskytovateľov bezpečnostných a zdravotných služieb pre zamestnávateľov.
Záverom hodnotiaca skupina uviedla, že podľa jej názoru sa slovenský systém inšpekcie práce v oblasti BOZP rozvíjal veľmi dobre od vstupu  krajiny do EÚ. Teraz sa musí vyvinúť do zrelosti, aby umožnil kompetentným orgánom pracovať efektívnejšie a účinnejšie pri uplatňovaní aktuálnej európskej legislatívy BOZP, kladúc zároveň len minimálnu záťaž na zamestnávateľov bez obmedzenia fungovania zamestnávateľov a ochrany zamestnancov.
12. 1 Opatrenia v oblasti BOZP
Zamerať sa hlavne na:
-	poradenstvo a ďalšie  informačné aktivity o oblasti riadenia BOZP, najmä na vypracovanie politiky BOZP a program jej realizácie; identifikáciu nebezpečenstiev, spoluprácu pri posudzovaní a hodnotení rizík,
-	poradenstvo zamerané prednostne na preventívnu činnosť v oblasti bezpečnosti technických zariadení a špecificky na technický stav vyhradených technických zariadení, prípadne na špecifické stroje a zariadenia v rôznych odvetviach a technológiách,
-	presadzovanie zavádzania systémových prvkov do riadenia BOZP postupmi primeranými zamestnávateľskému subjektu,
-	prevenciu závažných priemyselných havárií a trhový dohľad nad určenými výrobkami, ktoré sú uvádzané do prevádzky,
-	stavebníctvo a špecifické činnosti pri stavebných prácach, napr. stavbu lešenia, práce vo výškach, výkopové práce - najmä pri zemných prácach vykonávaných v zastavaných územiach (ide dlhodobo o rizikové odvetvie), a spoluprácu subjektov na jednom pracovisku, 
-	tie faktory pracovného prostredia, ktoré vplývajú predovšetkým na trvalé poškodenie zdravia,
-	to, aby pri plánovaní rozpočtu bolo uvažované aj s finančnými prostriedkami pre znalcov, externých odborníkov alebo iné osoby, ktoré vykonávajú skúšky, prípadne iné činnosti nevyhnutné pre riadny výkon inšpekcie práce (udalosti, sťažnosti, resp. podnety, prípadne trhový dohľad) a taktiež zabezpečiť finančné prostriedky pre posúdenie strojov a zariadení v rámci trhového dohľadu pri ich podozrení na nekvalitu.
12.2	Opatrenia v oblasti kolaudácií
Zorganizovať stretnutie so zástupcami stavebných úradov s požiadavkou, aby stavebné úrady v „Oznámeniach o začatí kolaudačného konania“ uvádzali
-	údaje o technických zariadeniach, ktoré sa budú kolaudovať,
-	telefonický kontakt na zodpovednú osobu stavebníka, s ktorým sa inšpektori práce môžu kontaktovať ešte pred samotným termínom kolaudácie.

12.3 Opatrenia v oblasti PPV
Riešiť zásadný problém registrácie iných právnych vzťahov uzatvorených na základe osobitných predpisov (Občiansky zákonník a Obchodný zákonník). Na účely zákona č.82/2005 Z. z. je potrebné registrovať všetky právne vzťahy (napr. príkazné zmluvy, zmluvy o dielo, nepomenované zmluvy) zakladajúce pravidelný aj nepravidelný príjem fyzických osôb. Výkonom inšpekcie práce najmä v nočných hodinách (napr. taxislužby, nočné podniky a bary a pod.) niekedy nie sú dostupné doklady o uzatvorení PPV alebo iného právneho vzťahu a tým sa predlžuje výkon inšpekcie práce. Následne po skončení fyzickej kontroly na pracovisku zamestnávateľ uzatvorí s kontrolovaným zamestnancom odo dňa začatia výkonu inšpekcie práce iný právny vzťah, napr. príkaznú zmluvu na základe Obchodného zákonníka, čím sa účelovo a reálne vyhne porušeniu zákazu nelegálneho zamestnávania a sankcie z toho vyplývajúcej. Z definície závislej práce podľa § 1 ods.3 druhá veta ZP navyše vyplýva, že závislou prácou nie je iná zárobková činnosť založená na zmluvnom občianskoprávnom alebo zmluvnom obchodnoprávnom vzťahu podľa osobitných predpisov.
Z dôvodu predchádzania vzniku sporov v súvislosti s vedením evidencie pracovného času a práce nadčas jedným z navrhovaných opatrení je zavedenie elektronického systému evidencie pracovného času a elektronickej karty zamestnanca.
Z dôvodu eliminácie čiernej ekonomiky a vyplácania vyššej mzdy alebo odmeny oproti oficiálne vykazovanej sume napr. minimálnej mzdy bez odvádzania daní a odvodov z reálneho vymeriavacieho základu, navrhujeme zavedenie povinnosti vyplácať mzdu a všetky ostatné zložky poskytované v súvislosti s výkonom práce (napr. cestovné náhrady ako náhrady stravného pri tuzemských a zahraničných pracovných cestách)  na bankové účty zamestnancov.
Podporiť trendy k zlepšovaniu technického a finančného zázemia IP (mzdové otázky smerujúce k získavaniu nových odborníkov).
12.4 Opatrenia v oblasti trhového dohľadu
Nosnou činnosťou trhového dohľadu je účasť na kolaudačných konaniach špecializovanými inšpektormi práce, kde pri previerkach je možné pri uvádzaní určených výrobkov na trh vynútiť dodržiavanie právnych predpisov súvisiacich s uvádzaním určených výrobkov na trh. Je nevyhnutné zabezpečiť, aby výrobky požívajúce výhodu voľného pohybu tovaru v rámci EÚ spĺňali požiadavky poskytujúce vysokú úroveň ochrany v oblasti BOZP.
12.5 Opatrenia v oblasti SLvD:
	V záujme zlepšenia uplatňovania sociálnej legislatívy v doprave:
-	zvýšiť sankcie prostredníctvom zmeny legislatívy,
-	pravidelne organizovať školenia pre dopravcov a prepravcov,
-	vykonávať kontroly v popoludňajších, večerných a nočných hodinách resp. cez víkendy a sviatky.

13. Činnosť orgánov IP
13.1 Personálne údaje
Prehľad počtu zamestnancov sústavy NIP a počet výkonných inšpektorov práce (fyzicky stav) vrátane hlavných inšpektorov práce (HIP), vedúcich oddelenia BOZP, PPV a SLvD (VO) a inšpektorov práce - uchádzačov, počet žien – inšpektoriek práce a kvalifikáciu inšpektorov práce (k 31.12.2011) uvádzajú nasledovné tabuľky:

Stav zamestnancov k 31.12.2011 (skutočný)
Organizačná jednotka	Počet zamestnancov (fyzický)	
	celkový	z toho žien	
 NIP	 	 	 	52		 	35	 	
 IP Bratislava			 	52	 	 	20	 	
 IP Trnava	 	 	42		 	18	 	
 IP Trenčín			 	45	 	 	21	 	
 IP Banská Bystrica	 	 	51		 	19	 	
 IP Žilina			 	52	 	 	28	 	
 IP Nitra	 	 	 	62		 	24	 	
 IP Prešov			 	49	 	 	20	 	
 IP Košice	 	 	58		 	25	 	
 	Spolu	 	 	463	 	 	210	 	

Počet inšpektorov práce k 31.12.2011 ( fyzický stav )
Organizačná jednotka	Počet inšpektorov práce	
	HIP	VO	IP uchádzači	Inšpektori bez HIP	celkom	z toho ženy	
							
 NIP	 	 	 			 	 	 	 	
 IP Bratislava				1	2	1	35	36	9	
 IP Trnava	 	 	1	2	2	29	30	9	
 IP Trenčín				1	2	0	31	32	9	
 IP Banská Bystrica	 	 	1	2	1	35	36	8	
 IP Žilina				1	2	0	39	40	19	
 IP Nitra	 	 	 	1	2	0	43	44	9	
 IP Prešov				1	2	0	36	37	11	
 IP Košice	 	 	1	2	1	43	44	14	
 	Spolu	 	 	8	16	5	291	299	88	

Kvalifikačné zloženie inšpektorov práce k 31.12.2011
Organizačná jednotka	Počet inšpektorov práce	
	VŠ	SŠ	
 NIP	 			 		 	
 IP Bratislava			 	36	 	 	0	 	
 IP Trnava	 	 	30		 	0	 	
 IP Trenčín			 	31	 	 	1	 	
 IP Banská Bystrica	 	 	36		 	0	 	
 IP Žilina			 	40	 	 	0	 	
 IP Nitra	 	 	 	44		 	0	 	
 IP Prešov			 	37	 	 	0	 	
 IP Košice	 	 	44	 	 	0	 	
 	Spolu	 	 	298	 	 	1	 	
Činnosť výkonných inšpekčných orgánov zabezpečovalo v roku 2011 na Národnom inšpektoráte práce a na ôsmich krajských inšpektorátoch práce spolu 463 zamestnancov. Odborné dozorné úlohy realizovalo celkom 299 inšpektorov práce, z nich 298 má vysokoškolské vzdelanie.
V roku 2011 absolvovali 3 uchádzači odbornú skúšku na vymenovanie za inšpektora práce. Odborné skúšky pre uchádzačov prebiehali štandardne v súlade s pravidlami stanovenými NIP, podľa podmienok definovaných v príslušných ustanoveniach zákona č. 125/2006 Z. z. Všetci uchádzači úspešne vykonali odbornú skúšku a boli na návrh hlavných inšpektorov práce na jednotlivých inšpektorátoch práce vymenovaní generálnou riaditeľkou NIP za inšpektorov práce, na základe čoho boli im vydané preukazy inšpektorov práce.
13.2 Výkony
Analýza prehľadu výkonov inšpekcie práce (činnostná štatistika) za rok 2011 (tabuľka č. 2 prílohy A) a rozdelenie času spotrebovaného na jednotlivé výkony v roku 2011 (tabuľka č.2a prílohy A) poskytuje nasledovné informácie:
-	inšpektori práce vykonali spolu 25 105 previerok (podľa plánu činnosti, mimoriadne, následné a so špeciálnym režimom) v trvaní 127 688 hodín, čo je o 9 984 previerok viac ako v roku 2010,
-	bolo vyšetrených 407 udalostí v trvaní 14 108 hodín, čo je o 155 udalostí menej ako v roku 2010 (pokles o 72,3%),
-	v oblasti kolaudácií stavieb nastal nárast požiadaviek stavebných úradov a inšpektori práce vydali v roku 2011 spolu 5 942 stanovísk ku kolaudácii stavieb (nárast o 10,6 %), na čo spotrebovali 36 298 hodín (o 13,2 % viac času),
-	pri vyšetrovaní a prevencii závažných priemyselných havárií (vrátane posudzovania bezpečnostných správ) bolo spotrebovaných 244 hodín (mierny nárast o 0,1 %).
-	povoľovanie ľahkých prác mladistvých v roku 2011 bolo v počte 20 (o 6 menej ako v roku 2010) v trvaní 161 hodín (mierny nárast o 0,1 %),
-	v jadrových elektrárňach roku 2011 bolo vykonaných 33 previerok BOZP (nárast 43,5 %) počas 497 hodín (nárast času o 0,2 %),
-	v dôsledku vykazovania viacerých druhov výkonov pri preverovaní podnetov, napr. pri jednej kontrole podnetu inšpektori kontrolujú predpisy v oblasti PPV, ale aj predpisy v oblasti nelegálneho zamestnávania, v roku 2011 bolo vyšetrených 4 388 podnetov v trvaní 81 975 hodín, čo je viac o 710 podnetov ako v roku 2010 (rok 2011 odd. PPV – 4 246, odd. BOZP – 898 podnetov),
-	podľa tabuľky č. 2 prílohy A, inšpektori práce poskytli v roku 2011 pri výkone inšpekcie práce poradenstvo v 39 478 prípadoch v trvaní 14 024 hodín, čo je o 12 330 prípadov viac oproti roku  2010, čo je nárast o 45,41%, v tomto počte je zahrnuté poradenstvo na vyžiadanie v roku 2011 - v počte 40. V roku 2010 poradenstvo na vyžiadanie bolo v počte 60,
-	z rozdelenia počtu výkonov podľa agregovaných skupín (tabuľka č. 2 prílohy A) vyplýva, že začali prevládať plánované výkony (previerky), ktoré boli  v trvaní 127 688 hodín a v počte 25 105, ďalej vybavovanie podnetov občanov a organizácií v trvaní 81 975 hodín a počte 5 286, ďalej kolaudačné konania v trvaní 36 298 hodín a počte 8 488, vyšetrovanie udalostí v trvaní 14 108 hodín a počte 430 a poradenská činnosť v trvaní 14 024 hodín. 
Iný pohľad z hľadiska spotrebovaného času podľa výkonov v roku 2011 poskytuje tabuľka č. 2a prílohy A, z ktorej vyplýva:
-	na preventívne činnosti (previerky + kolaudácie + ZPH + poradenská činnosť + posudzovanie bezpečnostných správ + povoľovanie ľahkých prác mladistvým) bolo spotrebovaných 178 415 hodín (64,87 %), avšak z toho 46,43 % času na plánované previerky je málo oproti 34,93 % „vyvolaných“ činností,
-	vyvolané činnosti (vyšetrovanie udalostí + vybavovanie podnetov) spotrebovali 96 083 hodín, čo je 34,93 % z roku 2011,
-	z grafu tabuľky č. 2a prílohy A podľa rozdelenia času spotrebovaného na agregované skupiny výkonov vyplýva, že na kontroly v oblasti BOZP bolo spotrebovaných 48,90 % času (vrátane trhového dohľadu  a na pracoviskách jadrového zariadenia) a na kontroly v oblasti PPV, nelegálneho zamestnávania bolo spotrebovaného 40,2 % a na SLvD sa spotrebovalo 10,8% času venovaného výkonom inšpekcie práce.
13.3 Poradenská činnosť
Inšpektori práce v súlade so zákonom č. 125/2006 Z. z. aj v roku 2011 poskytovali bezplatné poradenstvo zamestnávateľom, fyzickým osobám, ktoré sú podnikateľmi a nie sú zamestnávateľmi a zamestnancom pri výkone inšpekcie práce v kontrolovaných subjektoch, ale aj denne v priestoroch inšpektorátu práce.
Poradenstvo v oblasti BOZP bolo poskytnuté v počte 12 242 prípadov, v oblasti trhového dohľadu v 3 082 prípadoch, v oblasti pracovísk jadrového zariadenia v 50 prípadoch, v oblasti PPV v 5 833 prípadoch, v oblasti kontroly nelegálneho zamestnávania v 9 574 prípadoch a v oblasti SLvD v 8 697 prípadoch, spolu v 39 478 prípadoch. Oproti 27 148 prípadov v roku 2010 bolo zaznamenané zvýšenie v počte 12 330 poskytovaných poradenstiev, čo je nárast o 45,41%. Tento nárast bol čiastočne ovplyvnený aj tým, že do ISOP boli v roku 2011 po prvýkrát nahrávané aj poradenstvá v oblasti SLvD.
Poradenská činnosť má nezastupiteľné miesto pri pôsobení orgánov inšpekcie práce na zamestnávateľské subjekty. Kvalifikované poradenstvo pomáha zamestnávateľom pri plnení úloh, ktoré vyplývajú z legislatívy týkajúcej sa ochrany práce.
Inšpektori práce poskytujú každodenne všetky dostupné formy poradenstva – osobné, telefonické, písomné odpovede, e-mailová komunikácia. Táto činnosť je vykonávaná nielen administratívnym spôsobom, ale najmä pri výkone inšpekcie práce priamo u zamestnávateľov.
V poslednom období je poradenská činnosť v oblasti BOZP zameraná na problémy týkajúce sa
-	aplikácie meniacej sa legislatívy na konkrétne podmienky zamestnávateľov,
-	klasifikácie pracovných úrazov, úrazov živnostníkov, úrazov na spoločných pracoviskách alebo v prenajatých priestoroch,
-	posudzovania zhody strojov, zariadení, OOPP,
-	odbornej spôsobilosti rôznych profesií, inštruktorov lešenárskej techniky, motorových vozíkov, cudzincov, VTZ,
-	zabezpečovania mikroklimatických podmienok a pitného režimu na pracoviskách, v halách a na staveniskách,
-	potrebnej dokumentácie BOZP u zamestnávateľov,
-	špecifických problémov, napr. fotovoltaických zdrojov elektrickej energie, programu Bezpečný podnik, techniky zisťovania alkoholu a omamných látok atď.
Zameranie poradenskej činnosti v PPV a mzdových predpisoch je z dôvodu vysokého záujmu zamestnancov zamerané najčastejšie na tradičné problémy, ktoré ich mnohokrát existenčne zasahujú tým, že sa dostávajú do finančnej tiesne a iných obdobných problémov. Ide najmä o:
-	nevyplácanie miezd, náhrad miezd, mzdového zvýhodnenia, odstupného, odchodného, cestovných náhrad, odmien, preplácanie služobných ciest, prestávky v práci,
-	nevydanie potvrdenia o zamestnaní pri skončení pracovného pomeru,
-	nevydanie pracovnej zmluvy, resp. zmluvy majú ustanovenia v rozpore so zákonom.
13.4 Poskytovanie informácií
Za rok 2011 bolo evidovaných 61 doručených žiadostí o sprístupnenie informácií v zmysle zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám a o zmene a doplnení niektorých zákonov (zákon o slobode informácií), z toho 1 bola založená k predchádzajúcej žiadosti, ktorá bola totožná. V porovnaní s rokom 2010, kedy bolo evidovaných 72 žiadostí, ide o pokles podaných žiadostí na NIP, ale súčasne bol zaznamenaný výrazný nárast podaných žiadostí na jednotlivé krajské inšpektoráty práce oproti roku 2010, kedy to bolo 58 žiadostí. Pri vybavovaní žiadostí o poskytnutie informácie bola
-	informácia zaslaná e-mailom – 33 krát,
-	informácia zaslaná poštou – 18 krát,
-	informácia zaslaná e-mailom aj poštou – 5 krát,
-	informácia zaslaná na diskete – 1 krát,
-	žiadosť postúpená na iný orgán (IP) – 2 krát,
-	odložená žiadosť – 2 krát,
-	výzva žiadateľovi na odstránenie nedostatkov žiadosti a na jej doplnenie – 6 krát.
Bolo vydaných 11 rozhodnutí, z toho vo dvoch prípadoch bola žiadateľovi zaslaná požadovaná informácia poštou alebo elektronicky a zároveň bolo vydané rozhodnutie o čiastočnom nesprístupnení informácie, resp. o anonymite osobných údajov nachádzajúcich sa v sprístupňovanej písomnosti.
NIP ako odvolací orgán rozhodoval vo veci odvolania proti rozhodnutiam vydaným inšpektorátmi práce v piatich prípadoch. Proti trom rozhodnutiam o nesprístupnení informácií, ktorými NIP nedisponoval, podali žiadatelia odvolanie, z toho v 1 prípade bolo odvolanie podané proti tzv. fiktívnemu rozhodnutiu.
Inšpektoráty práce zaevidovali spolu 110 žiadostí o poskytnutie informácie. Z uvedeného počtu bolo vydaných 22 rozhodnutí o čiastočnom alebo úplnom neposkytnutí informácií. Informácie, ktoré boli poskytnuté inšpektorátmi práce, boli vybavené v zákonom stanovenej lehote.
Možno konštatovať, že inšpekcia práce celkovo posilnila svoju prezentáciu v médiách. Stúpol počet mediálnych výstupov, k čomu prispela najmä aktívna snaha inšpekcie práce oslovovať médiá. NIP sa podarilo získať priestor v pravidelnej relácii verejnoprávnej televízie Focus. Takto sa k verejnosti dostávali informácie z oblasti BOZP a PPV. Počas roku 2011 zaznamenal NIP spolu 180 unikátnych mediálnych výstupov. Intenzívnejšia mediálna práca prispela aj k zmene vnímania problematiky BOZP a PPV. Bol odštartovaný projekt pravidelných bezplatných prednášok pre zamestnávateľov, na ktorých boli zástupcom zamestnávateľských subjektov odborníkmi z inšpekcie práce poskytované informácie týkajúce sa správnej implementácie legislatívnych požiadaviek v praxi.

13.5 Sťažnosti 
NIP prijal v rámci hodnoteného obdobia 130 sťažností v zmysle zákona  o sťažnostiach; 5 sťažností ostalo nevybavených z roku 2010. K 31. 12. 2011 nebolo vybavených 5 sťažností. V kontexte s uvedeným bolo NIP doručených v roku 2011 celkom 135 sťažností vrátane sťažností nevybavených v roku 2010.
Zo strany NIP (kancelária generálneho riaditeľa a kontroly a oddelenie právnych služieb – 3 sťažnosti) bolo za predmetné obdobie vybavených, a to podľa príslušných ustanovení zákona o sťažnostiach celkom 130 sťažností. 75 prijatých sťažností bolo postúpených na vybavenie vecne príslušnému orgánu verejnej správy; 20 sťažností prešetril, resp. vybavil NIP a 35 sťažností bolo odložených podľa zákona o sťažnostiach. Z 20 sťažností prešetrovaných NIP boli 4 sťažnosti opodstatnené a 16 sťažností bolo vybavených ako neopodstatnených. NIP prijal 1 opakovanú sťažnosť, ktorá bola vybavená ako neopodstatnená. V jednom prípade bola sťažnosť vrátená podávateľke bez vybavenia, a to v súlade s § 8 ods. 3 zákona o sťažnostiach.
Inšpektoráty práce prijali v hodnotenom období 102 sťažností, spolu so sťažnosťami nevybavenými v roku 2010 (15 sťažností)  celkom 117 sťažností. Inšpektoráty práce vybavili v roku 2011 celkom 102 sťažností; k 31. 12. 2011 ostalo 15 sťažností nevybavených.
Z celkového počtu vybavených sťažností bolo 95 sťažností prešetrených a 6 sťažností inšpektoráty práce odložili podľa zákona o sťažnostiach. Prešetrované sťažnosti boli v 15 prípadoch vyhodnotené ako opodstatnené a 80 sťažností bolo neopodstatnených. Inšpektoráty práce prijali 6 opakovaných sťažností, z ktorých bola jedna vybavená ako opodstatnená. Inšpektoráty práce nevrátili žiadne podanie.
13.6 Podnety
Za hodnotené obdobie roku 2011 bolo vybavených jednotlivými inšpektorátmi práce celkom 5 669 podnetov, čo je o 165 podnetov menej, ako v rovnakom období minulého roku (vybavovaných 5 834 podnetov). Podnety zamerané na oblasť právnych predpisov upravujúcich zákaz nelegálnej práce a nelegálneho zamestnávania sú vyhodnocované samostatne. V roku 2007 bolo vybavených celkom 4 341 podnetov, v roku 2008 4 596 podnetov a v roku 2009 6 289 podnetov.
Z uvedeného počtu 5 669 podnetov k 31.12.2011 bolo opodstatnených 1 583 podnetov (27,92 %), neopodstatnených 1 891 podnetov (33,36 %), čiastočne opodstatnených 519 podnetov (9,15 %), vybavených iným spôsobom 506 podnetov (8,93 %), odstúpených 356 podnetov (6,28 %), opakovaných 80 podnetov (1,41 %), v riešení 734 podnetov (12,95 %).
V hodnotenom období bolo pri vybavovaní podnetov zistených celkovo 5 477 porušení ustanovení Zákonníka práce. Celkom bolo zistených 4 899 závažných nedostatkov. V porovnaní s rokom 2010, kedy bolo zistených celkom 3 310 závažných nedostatkov v súvislosti so šetrením podnetov, to predstavuje nárast o 1589 závažných nedostatkov. Najviac závažných nedostatkov bolo zistených v oblasti kontroly PPV, a to 4 136 nedostatkov, čo predstavuje nárast o 1375 nedostatkov. V roku 2010 pri výkone inšpekcie práce v tejto oblasti bolo zistených 2 761 závažných nedostatkov.
Zamestnanci, prípadne občania, najčastejšie poukazovali na porušovanie predpisov o BOZP cez problematiku systému riadenia, vyjadrili nespokojnosť s evidenciou a registráciou pracovného úrazu a zlými pracovnými podmienkami.
V roku 2011 bol výkon inšpekcie práce zrealizovaný celkom v 3 617 subjektoch. Najväčší počet kontrol bol vykonaný v spoločnostiach  s ručením obmedzeným 2 005 (55,43 %). Druhou najviac zastúpenou skupinou sú fyzické osoby 863 (23,86 %) a treťou skupinou, kde bolo vykonaných najviac kontrol, sú akciové spoločností 261 (7,26 %). V porovnaní s rokom 2010, kedy bola inšpekcia práce vykonaná celkom v 3 653 subjektoch na základe podnetov, bol v hodnotenom období zaznamenaný pokles počtu vykonaných kontrol o 36 subjektov.
V hodnotenom období bolo zrealizovaných celkom  5 277 výkonov pri šetrení podnetov, čo je oproti roku 2010, kedy bolo zrealizovaných celkom 5 049 výkonov, nárast o 228 výkonov. Ďalším porovnaním, napr. s rokom 2009, kedy bolo zrealizovaných celkom 4 878 výkonov, to predstavuje nárast o 399 výkonov. Najväčší počet kontrol bol opäť zameraný na dodržiavanie PPV, a to 3 344 (63,37 %).
Jednotlivé inšpektoráty práce zistili 9 440 nedostatkov, čo je o 2 925 nedostatkov menej ako v roku 2010, kedy bolo zistených celkom 12 365 nedostatkov. V porovnaní s rokom 2009 (15 771 nedostatkov) bol zaznamenaný taktiež pokles. Najväčší počet nedostatkov bol zistený pri výkone inšpekcie práce zameranej na dodržiavanie PPV predpisov (6 001 nedostatkov – 63,57 %). Druhou oblasťou, kde bolo zistených celkom 2 608 nedostatkov je oblasť BOZP, čo predstavuje 27,63 %. Celkom 280 nedostatkov bolo zistených pri kontrole zameranej na dodržiavanie zákona č. 82/2005 Z. z., čo činí 2,97 %. Pri výkone trhového dohľadu bolo zistených celkom 17 nedostatkov (0,18 %).
Je potrebné poznamenať, že činnosť inšpektorov práce sa dostala do povedomia širokej verejnosti a stále viac obyvateľov sa na inšpektoráty práce obracia so žiadosťou o pomoc, napr. aj formou žiadostí o poradenstvo.
13.7 Príprava predpisov a technická normalizácia
V roku 2011 NIP spoločne s inšpektorátmi práce sa podieľal na pripomienkovaní nasledovných právnych predpisov:
-	návrhy na zmenu a doplnenie Zákonníka práce,
-	návrhy a pripomienky k zmene zákona č. 400/2009 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov,
-	návrhy na zmenu a doplnenie zákona č. 125/2006 Z. z.,
-	návrhy a pripomienky k zmene zákona č. 82/2005 Z. z.,
-	návrhy a pripomienky k zákonu č. 462/2007 Z. z. o organizácii pracovného času v doprave a o zmene a doplnení zákona č. 125/2006 Z. z. o inšpekcii práce a o zmene a doplnení zákona č. 82/2005 Z. z. o nelegálnej práci a nelegálnom zamestnávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení zákona č. 309/2007 Z. z.,
-	návrhy na zmenu a doplnenie zákona č. 124/2006 Z. z.
13.8 Vydané oprávnenia a osvedčenia
NIP vydáva a odoberá oprávnenia na vykonávanie výchovy a vzdelávania v oblasti ochrany práce, na výkon BTS a osvedčenia autorizovaného bezpečnostného technika v zmysle § 6 ods. 1 písm. d) zákona č. 125/2006 Z. z.
Prehľad žiadostí o vydanie oprávnenia na vykonávanie výchovy a vzdelávania a na výkon BTS za rok 2011 je uvedený v tabuľke č. 1.

Tabuľka č. 1
 	VaVZ	BTS	
 	FO	PO	spolu	FO	PO	spolu	
 	 počet	počet	počet	počet	počet	počet	
prijaté žiadosti	137	128	265	3	48	51	
vydané oprávnenia	105	110	215	1	44	45	
stiahnutá žiadosť	10	4	14	2	0	2	
zastavené konanie	9	6	15	0	3	3	
nevybavené žiadosti           (v riešení)	13	8	21	0	1	1	
odobraté oprávnenia	3	7	10	0	4	4	

Osvedčenie autorizovaného bezpečnostného technika (ďalej len „ABT“)  môže získať žiadateľ pri splnení podmienok podľa § 24 ods.2 zákona č. 124/2006 Z. z. alebo je zaradený na skúšku ABT podľa § 24 ods.1 zákona č. 124/2006 Z. z. a osvedčenie ABT získa po úspešnom absolvovaní skúšky.
V  roku 2011 sa zrealizovalo 14 termínov skúšok ABT.
Spolu bolo k 31.12.2011 doručených 207 žiadostí o vydanie osvedčenia ABT, z toho 22 žiadateľov získalo osvedčenie ABT podľa § 24 ods.2 zákona č. 124/2006 Z. z., 128 žiadateľov úspešne vykonalo skúšku a získalo osvedčenie ABT, 12 žiadateľov bolo neúspešných na skúške ABT a 12 žiadatelia nesplnili podmienky na vydanie osvedčenia ABT (viď tab. č. 2). Z doručených žiadostí v roku 2011sa 33 žiadostí bude riešiť v I. polroku 2012 pozvaním na skúšku ABT a 12 neúspešných žiadateľov môže požiadať o opakovanú skúšku  najneskôr do 6 mesiacoch po neúspešnej skúške.
Prehľad žiadostí o vydanie osvedčenia ABT za rok 2011 je uvedený v tabuľke č. 2.
Tabuľka č. 2

	počet žiadostí	vydané osvedčenia ABT	podiel v %	nevydané osvedčenia ABT	podiel v %	zaradení na skúšku a neúspešní na skúške	podiel v %	

ABT	207	150	72,50%	12	5,80 %	45	21,7%	

14. Záver
Orgány inšpekcie práce v roku 2011 splnili plánované úlohy, stanovené Plánom hlavných úloh Národného inšpektorátu práce na rok 2011, ako aj operatívne úlohy – mimoriadne previerky, previerky podľa plánu inšpektorátov v rámci svojho kraja, resp. úlohy súvisiace najmä s vyšetrovaním pracovných úrazov, preverovaním podnetov a kolaudačným konaním stavieb.
Inšpektoráty práce plnením plánu činnosti a ďalšími aktivitami prispeli k plneniu úloh NIP, a to najmä vykonávaním plánovaných i mimoriadnych úloh a krajských úloh inšpektorátov práce, vzdelávaním inšpektorov práce, pripomienkovaním právnych predpisov, poskytovaním informácií o stave ochrany práce formou správ z jednotlivých úloh.
Poskytovaním poradenstva, publikačnou činnosťou (vydanie 11 propagačných materiálov s problematikou BOZP a PPV), účasťou na stretnutiach so zamestnávateľmi, verejnými a štátnymi inštitúciami, organizovaním bezplatných seminárov na inšpektorátoch práce určeným zamestnávateľom, účasťou na odborných seminároch organizovaných organizáciami s oprávnením na výchovu a vzdelávanie, ako aj poskytovaním informácií médiám inšpektoráty práce informovali širokú odbornú verejnosť o poznatkoch a požiadavkách inšpekcie  práce, čím prispeli k zvyšovaniu právneho vedomia a zlepšovaniu stavu ochrany práce.
Cieľom orgánov inšpekcie práce je vykonávanie preventívnej činnosti cieľavedomým a účelným vykonávaním poradenskej činnosti. Takto chcú dosiahnuť, aby úroveň stavu ochrany práce v jednotlivých subjektoch bola na požadovanej úrovni a v súlade s PPV predpismi a právnymi a ostatnými predpismi na zaistenie BOZP.
Príčiny nedostatkov, ktoré boli zistené či už v oblasti BOZP alebo v oblasti PPV, sú najmä v nedostatočnom a neefektívnom systéme riadenia ochrany práce v kontrolovaných subjektoch. Tu je možné vykonať nápravu takým spôsobom, že inšpekcia práce bude aj naďalej vykonávať aktivity tak, aby povedomie v oblasti prevencie úrazov, chorôb z povolania, ochorení súvisiacich s prácou, bolo vštepované už od detského veku. Preto budú pokračovať akcie pre deti v predškolskom veku a aktivity do ktorých budú zapojení aj mladiství zamestnanci (tiež učni, žiaci, prípadne študenti). Takto budú pripravení na prvý nástup do práce.
Opatreniami inšpektorov práce, ktoré boli uložené na záver dozorných úkonov, boli zamestnávatelia motivovaní k odstraňovaniu zistených nedostatkov. V závažných prípadoch bolo využité oprávnenie na zákaz používania nebezpečných zariadení a činností a v záujme presadenia nápravy boli uložené zamestnávateľom aj finančné pokuty. Vzhľadom na skúsenosti z praxe súvisiace s implementáciou legislatívnych požiadaviek na činnosť BTS, boli navrhnuté a aj prijaté zmeny legislatívy, ktoré spočívajú napríklad v tom, že v prípade, že fyzickej osobe alebo právnickej osobe bude odobraté oprávnenie na výkon BTS, táto osoba bude môcť požiadať o nové oprávnenie až po uplynutí stanovenej lehoty.

Prílohy

Príloha A

Inšpekcia práce
(MPSVR SR)

Zdroj údajov: Národný inšpektorát práce