TABUĽKA  ZHODY
NA ÚČELY OZNÁMENIA TRANSPOZÍCIE SMERNICE 2010/31/EÚ
SMERNICA 2010/31/EÚ EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov 	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov	
1	2	3	4	5	6	7	8	
Článok 
(Č, O, V, P)	SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 2010/31/EÚ  o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie)	Spôsob
transpo-zície	Číslo	Článok (Č, §, O, V, P)	1.	Zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov
2.	Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 555/2005 Z. z. o energetickej hospodárnosti budov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov
3.	Návrh zákona o pravidelnej kontrole vykurovacích systémov a klimatizačných systémov a o zmene zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov	Zhoda	Poznámky

17/2007
MH SR	
C:1
O 1

O 2
P a

O 3

	Predmet úpravy
1. Táto smernica podporuje zlepšovanie energetickej hospodárnosti budov v Únii, berúc do úvahy vonkajšie klimatické a miestne podmienky, ako aj požiadavky na vnútorné prostredie a nákladovú efektívnosť. 

2. Táto smernica stanovuje požiadavky v súvislosti: 
a) so spoločným všeobecným rámcom pre metodiku výpočtu integrovanej energetickej hospodárnosti budov a jednotiek budov; 
b) s uplatňovaním minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť nových budov a nových jednotiek budov; 
c) s uplatňovaním minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť: 

i) existujúcich budov, jednotiek budov a prvkov budov, ktoré sa významne obnovujú; 
ii) prvkov budov, ktoré sú súčasťou obalových konštrukcií budov a ktoré významne ovplyvňujú energetickú hospodárnosť obalových konštrukcií budov, keď sa obnovia alebo nahradia; 
iii) technických systémov budov, vždy keď sa zabudujú alebo nahrádzajú, alebo modernizujú;

d) s národnými plánmi na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie; 

e) s energetickou certifikáciou budov alebo jednotiek budov; 

f) s pravidelnou kontrolou vykurovacích a klimatizačných systémov v budovách; 

g) s nezávislými systémami kontroly energetických certifikátov a správ z kontroly. 

3. Požiadavky ustanovené v tejto smernici sú minimálne požiadavky a nebránia žiadnemu členskému štátu zachovať alebo prijať prísnejšie opatrenia. Tieto opatrenia musia byť zlučiteľné so Zmluvou o fungovaní Európskej únie. Oznamujú sa Komisii. 	N

N

N

N

N

O
	zák. č. 555/2005 Z. z. 
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z. 

zák. č. 555/2005 Z. z. 

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z. 

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z. 

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z. 

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z. 

	§ 1 

Bod 1

§ 2 
O: 1
P a

Bod 2
§ 2 
O: 1
P b

Bod 2
§ 2 
O: 1
P d

Bod 2
§ 2 
O: 1
P c

Bod 2
§ 2 
O: 1
P c
	Tento zákon ustanovuje postupy a opatrenia na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov a pôsobnosť orgánov verejnej správy.

(1) Postupmi a opatreniami na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov sú 

a) jednotná metodika výpočtu integrovanej energetickej hospodárnosti budovy (ďalej len "výpočet"), 

b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

d) vypracúvanie národných plánov zameraných na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie (ďalej len „národný plán“).

c) povinná energetická certifikácia budov a systém kontroly energetických certifikátov,

c) povinná energetická certifikácia budov a systém kontroly energetických certifikátov,

	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú	

Návrh zákona MH SR

	
C:2

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8

O 9

O 10

O 11

O 12

O 13

O 14

O 15

O 16

O 17

O 18

O 19
	Vymedzenia pojmov 

Na účel tejto smernice platia tieto vymedzenia pojmov: 
1. „budova“ znamená zastrešenú stavbu so stenami, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia; 

2. „budova s takmer nulovou spotrebou energie“ znamená budovu s veľmi vysokou energetickou hospodárnosťou určenou v súlade s prílohou I. Požadované takmer nulové alebo veľmi malé množstvo energie by sa malo vo významnej miere pokryť energiou z obnoviteľných zdrojov vrátane energie z obnoviteľných zdrojov vyrobenej priamo na mieste alebo v blízkosti; 

3. „technický systém budovy“ znamená technické zariadenia budovy alebo jednotky budovy na vykurovanie, chladenie, vetranie, prípravu teplej vody, osvetlenie alebo na ich kombináciu; 

4. „energetická hospodárnosť budovy“ znamená vypočítané alebo namerané množstvo energie potrebnej na uspokojenie dopytu po energii súvisiaceho s bežným používaním budovy, ktoré zahŕňa okrem iného energiu použitú na vykurovanie, chladenie, vetranie, prípravu teplej vody a osvetlenie; 

5. „primárna energia“ znamená energiu z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov, ktorá neprešla procesom konverzie ani transformácie; 

6. „energia z obnoviteľných zdrojov“ znamená energiu z obnoviteľných nefosílnych zdrojov, konkrétne to je veterná, solárna, aerotermálna, geotermálna, hydrotermálna energia a energia oceánov, vodná energia, biomasa, skládkový plyn, plyn z čistiarní odpadových vôd a bioplyny; 

7. „obalové konštrukcie budovy“ znamenajú integrované prvky budovy, ktoré oddeľujú jej vnútro od vonkajšieho prostredia; 

8. „jednotka budovy“ znamená časť, poschodie alebo byt v budove, ktoré sú navrhnuté alebo upravené na samostatné používanie; 

9. „prvok budovy“ znamená technický systém budovy alebo konštrukčnú časť obalových konštrukcií budovy; 

10. „významná obnova“ znamená obnovu budovy v prípade, ak 
a) celkové náklady na obnovu v súvislosti s obalovými konštrukciami budovy alebo technickými systémami budovy presahujú 25 % hodnoty budovy, nezahŕňajúc hodnotu pozemku, na ktorom sa budova nachádza, alebo 
b) sa obnovuje viac ako 25 % plochy obalových konštrukcií budovy. 
Členské štáty si môžu zvoliť, či uplatnia možnosť a) alebo b); 

11. „európska norma“ znamená normu prijatú Európskym výborom pre normalizáciu, Európskym výborom pre normalizáciu v oblasti elektrotechniky alebo Európskym inštitútom pre telekomunikačné normy a sprístupnenú verejnosti; 

12. „energetický certifikát“ znamená certifikát uznávaný členským štátom alebo ním určenou právnickou osobou, ktorý uvádza energetickú hospodárnosť budovy alebo jednotky budovy vypočítanú podľa metodiky prijatej v súlade s článkom 3; 

13. „kogenerácia“ znamená súčasne prebiehajúcu výrobu tepelnej energie a elektrickej a/alebo mechanickej energie v jednom procese; 

14. „nákladovo optimálna úroveň“ znamená úroveň energetickej hospodárnosti, ktorá vedie k najnižším nákladom počas odhadovaného ekonomického životného cyklu, pričom: 
a) najnižšie náklady sa stanovujú s ohľadom na investičné náklady súvisiace s energiou, prípadné náklady na údržbu a prevádzku (vrátane nákladov na energiu, úspor, kategórie dotknutej budovy, príjmov z vyrobenej energie) a prípadné náklady na likvidáciu a

b) odhadovaný ekonomický životný cyklus určuje každý členský štát. Predstavuje zvyšný odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy, ak sú požiadavky na energetickú hospodárnosť stanovené pre budovu ako celok, alebo odhadovaný ekonomický životný cyklus prvku budovy, ak sú požiadavky na energetickú hospodárnosť stanovené pre prvky budov. 

Nákladovo optimálna úroveň sa nachádza v rozsahu úrovní hospodárnosti, v ktorej je analýza nákladov a výnosov, vypočítaná pre odhadovaný ekonomický životný cyklus, pozitívna; 

15. „klimatizačný systém“ znamená kombináciu prvkov potrebných na zabezpečenie spôsobu úpravy vnútorného vzduchu, v rámci ktorej sa teplota reguluje alebo sa môže znížiť; 

16. „kotol“ znamená kombináciu telesa kotla a horáka navrhnutú na prenos tepla uvoľneného zo spaľovania do kvapaliny; 

17. „účinný menovitý výkon“ znamená maximálny tepelný výkon vyjadrený v kW, stanovený a zaručený výrobcom ako výkon, ktorý sa dosiahne počas nepretržitej prevádzky pri dodržiavaní efektívnej účinnosti uvedenej výrobcom; 

18. „tepelné čerpadlo“ znamená prístroj alebo zariadenie, ktoré prenáša teplo z prírodného okolitého prostredia, ako napríklad vzduchu, vody alebo pôdy, do budov alebo na priemyselné využitie obrátením prirodzeného toku tepla tak, že prúdi od nižšej teploty k vyššej. Reverzibilné tepelné čerpadlá môžu prenášať teplo z budov do prírodného okolitého prostredia; 

19. „centralizované zásobovanie teplom“ alebo „centralizované zásobovanie chladom“ znamená distribúciu tepelnej energie vo forme pary, horúcej vody alebo chladených kvapalín z centrálneho zdroja výroby prostredníctvom siete k viacerým budovám alebo lokalitám, a to pre potreby vykurovania alebo chladenia budov alebo procesov.  	N

	zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z .z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
Vyhláška

311/2009 Z. z.

Zák. č. 309/2009 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

Zák. č. 264/1999 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

Zák. č. 309/2009 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

Zák. č. 309/2009 Z. z.

Zák. č. 657/2004 Z. z.
	§ 2 ods. 3 

Bod 4
§ 2 
O: 3

Bod 6
§ 2 
O:8

Bod 2
§ 2 
O:1
P b

§ 3 
O: 1

Bod 7
§ 3 
O: 2

§ 4
O:1

§ 2
O:1
P a

Bod 2
§ 2 
O:1
P b

Bod 5
§ 2 
O:7

§ 2
O:7

§ 5
O:1
P b

§ 7 
O:1

§ 2
O:2
P b

Bod 10
§4 
O: 5

§ 12 
O:2
P f
	(3) Budovou na účely tohto zákona je zastrešená stavba so stenami, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia. Budovou sa rozumie stavba ako celok alebo jej časť, ktorá bola projektovaná alebo zmenená na samostatné užívanie, („ďalej len samostatná časť“).

(8) Budovou s takmer nulovou potrebou energie sa rozumie budova s veľmi vysokou energetickou hospodárnosťou. Potrebné takmer nulové alebo veľmi malé množstvo energie na užívanie takejto budovy musí byť zabezpečené efektívnou tepelnou ochranou a vo vysokej miere energiou získanou z obnoviteľných zdrojov nachádzajúcich sa v budove alebo v jej blízkosti.

b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

(1) Energetická hospodárnosť je množstvo energie potrebnej na splnenie všetkých energetických potrieb súvisiacich s normalizovaným užívaním budovy, najmä množstvo energie potrebnej na vykurovanie a prípravu teplej vody, na chladenie a vetranie a na osvetlenie.

(2) Energetická hospodárnosť budovy sa určuje výpočtom, alebo výpočtom s použitím nameranej spotreby energie a vyjadruje sa v číselných ukazovateľoch potreby energie v budove a primárnej energie. Primárnou energiou je energia z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov, ktorá neprešla procesom konverzie ani transformácie. 

(1) Primárna energia sa určí z dodanej energie podľa jednotlivých miest spotreby a energetických nosičov upravenej konverzným alebo transformačným procesom pomocou prepočítavacích faktorov podľa prílohy č. 2.

(1) Pri podpore obnoviteľných zdrojov energie sa na účely tohto zákona rozumie
a) obnoviteľným zdrojom energie nefosílny zdroj energie, ktorého energetický potenciál sa trvalo obnovuje prírodnými procesmi alebo činnosťou ľudí, a ide o tieto zdroje:
1. vodná energia, 
2. slnečná energia, 
3. veterná energia, 
4. geotermálna energia, 
5. biomasa vrátane všetkých produktov jej spracovania, 
6. bioplyn, skládkový plyn, plyn z čističiek odpadových vôd, 
7. biometán, 
8. aerotermálna energia, 
9. hydrotermálna energia,

b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

Významnou obnovou budovy sú stavebné úpravy2) existujúcej budovy, ktorými sa vykonáva zásah do jej obalovej konštrukcie v rozsahu viac ako 25 %  jej plochy, najmä zateplením obvodového plášťa a strešného plášťa a výmenou pôvodných otvorových výplní.

Významnú obnovu možno uskutočniť jej jednorazovou stavebnou úpravou alebo postupnými čiastkovými stavebnými úpravami.

b) európska norma, ktorú prijala európska organizácia pre normalizáciu a ktorá je verejne prístupná,

 (1) Osvedčením o vykonanej energetickej certifikácii je energetický certifikát.

b) kombinovanou výrobou technologický proces, pri
ktorom súčasne prebieha výroba
1. elektriny a tepla,
2. mechanickej energie a tepla,
3. mechanickej energie, tepla a elektriny,

(5) Nákladovo optimálnou úrovňou minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budovy (ďalej len „nákladovo optimálna úroveň“) sa rozumie úroveň energetickej hospodárnosti, ktorá vedie k najnižším nákladom počas odhadovaného ekonomického životného cyklu budovy, pričom najnižšie náklady sa určujú so zohľadnením investičných nákladov súvisiacich s energiou a nákladov na údržbu a prevádzku podľa kategórie budovy, vrátane nákladov na energie a úspory, príjmov z vyrobenej energie v budove a nákladov na likvidáciu budovy. Nákladovo optimálna úroveň sa nachádza v rozsahu úrovní energetickej hospodárnosti budovy, v ktorej je analýza nákladov a výnosov vypočítaná pre odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy pozitívna.

f) využitia vysoko účinnej kombinovanej výroby elektriny a tepla12d) alebo obnoviteľných zdrojov energie v systémoch centralizovaného zásobovania teplom; na účely tohto zákona sa systémom centralizovaného zásobovania teplom rozumie systém prepojenia jedného alebo viacerých zariadení na výrobu tepla s verejným rozvodom tepla.	Ú	

Zákon pripravuje MH SR

Zákon pripravuje MH SR

Zákon pripravuje MH SR

Zákon pripravuje MH SR

	
C:3

	Prijatie metodiky výpočtu energetickej hospodárnosti budov 

Členské štáty uplatnia metodiku výpočtu energetickej hospodárnosti budov v súlade so spoločným všeobecným rámcom stanoveným v prílohe I. 
Táto metodika sa prijíma na vnútroštátnej alebo regionálnej úrovni. 	N

	návrh zák. č. xx/2012 Z. z.
	Bod 7
§ 3
O:2	(2) Energetická hospodárnosť budovy sa určuje výpočtom, alebo výpočtom s použitím nameranej spotreby energie a vyjadruje sa v číselných ukazovateľoch potreby energie v budove a primárnej energie. Primárnou energiou je energia z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov, ktorá neprešla procesom konverzie ani transformácie.

	Ú

		
C:4

O 1

O 2	Stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť 

1. Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na stanovenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť pre budovy alebo jednotky budov s cieľom dosiahnuť nákladovo optimálne úrovne. Energetická hospodárnosť sa vypočíta podľa metodiky uvedenej v článku 3. Nákladovo optimálne úrovne sa vypočítajú v súlade s rámcom porovnávacej metodiky uvedeným v článku 5, keď sa tento rámec zavedie.

Členské štáty prijmú potrebné opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa pre prvky budov, ktoré sú súčasťou obalových konštrukcií budovy a významne ovplyvňujú energetickú hospodárnosť obalových konštrukcií budovy, keď sa nahrádzajú alebo obnovujú, stanovili minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť s cieľom dosiahnuť nákladovo optimálne úrovne. 

Pri stanovovaní požiadaviek členské štáty môžu rozlišovať medzi novými a existujúcimi budovami a medzi rôznymi kategóriami budov. 

Tieto požiadavky majú brať do úvahy všeobecné podmienky vnútorného prostredia, aby sa vylúčili možné negatívne účinky, ako napríklad neprimerané vetranie, ako aj miestne podmienky, navrhovaná funkcia a vek budovy. 

Členský štát nie je povinný stanoviť minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť, ktoré nie sú počas odhadovaného ekonomického životného cyklu nákladovo efektívne. 

Minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť sa prehodnocujú v pravidelných intervaloch, ktoré by nemali byť dlhšie než päť rokov, a podľa potreby sa aktualizujú, aby odrážali technický pokrok v sektore budov. 

2. Členské štáty sa môžu rozhodnúť, že nestanovia ani neuplatnia požiadavky uvedené v odseku 1 pre tieto kategórie budov: 
a) budovy úradne chránené ako súčasť označeného prostredia alebo pre ich osobitnú architektonickú alebo historickú hodnotu, pokiaľ by dodržiavanie určitých minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad; 
b) budovy používané ako miesta na bohoslužby a na náboženské podujatia;
c) dočasné budovy s dĺžkou používania dva roky alebo menej, priemyselné stavby, dielne a nebytové poľnohospodárske budovy s nízkou spotrebou energie a nebytové poľnohospodárske budovy, ktoré používa sektor zahrnutý do vnútroštátnej sektorovej dohody o energetickej hospodárnosti; 
d) budovy na bývanie, ktoré sa využívajú alebo ktorých plánované využívanie je kratšie ako štyri mesiace ročne, alebo sa počas roka používajú obmedzene s očakávanou spotrebou energie nižšou ako 25 % spotreby pri celoročnom využívaní; 
e) samostatne stojace budovy s celkovou úžitkovou plochou menšou než 50 m2.

	N

N

      

      O

N

	návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
Návrh zák. č. xx/2012 Z. z.
Návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.	Bod 2
§ 2 
O:1
P b

Bod 9
§ 4 
O:1

 

Bod 2
§ 2 
O:1
P b

P c

Bod 2
§ 2 
O:1
P d

Bod 3
§ 2 
O:2
P e

§ 2 
O:3

Bod 4
§ 2 
O:3

Bod 5
§ 2 
O:7

§ 2 
O:7

§ 9
O:1

Bod 23
§ 9
O:1

Bod 23
§ 9
O:1
P e

Bod 6
§ 2 
O:8

§ 2 
O:2
P a

P b

P c

P d

Bod 3
§ 2
O:2
P e 

§ 2 
O:2
P f	b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

(1) Nová budova musí spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov určené technickými normami3) . Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov musí spĺňať aj existujúca budova po uskutočnení jej významnej obnovy.

b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

c) povinná energetická certifikácia budov a systém kontroly energetických certifikátov,

d) vypracúvanie národných plánov zameraných na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie (ďalej len „národný plán“).

e) bytové budovy, ktoré sú určené na užívanie menej než štyri mesiace v roku alebo na obmedzené užívanie počas roka s očakávanou spotrebou energie nižšou ako 25 % spotreby pri celoročnom užívaní, 

(3) Budovou na účely tohto zákona je zastrešená stavba so stenami, v ktorej sa používa energia na úpravu vnútorného prostredia. Budovou sa rozumie stavba ako celok alebo jej časť, ktorá bola projektovaná alebo zmenená na samostatné užívanie (ďalej len „samostatná časť“). 

Významnou obnovou budovy sú stavebné úpravy2) existujúcej budovy, ktorými sa vykonáva zásah do jej obalovej konštrukcie v rozsahu viac, ako 25 %  jej plochy, najmä zateplením obvodového plášťa a strešného plášťa a výmenou pôvodných otvorových výplní, a zásah do jej technického systému.
Významnú obnovu budovy možno uskutočniť jej jednorazovou stavebnou úpravou alebo postupnými čiastkovými stavebnými úpravami.

(1) Ministerstvo dopravy, výstavby a regionálneho rozvoja Slovenskej republiky (ďalej len „ministerstvo“) ako ústredný
orgán štátnej správy

e) pravidelne, najmenej raz za päť rokov, prehodnocuje minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov,

(8) Budovou s takmer nulovou potrebou energie sa rozumie budova s veľmi vysokou energetickou hospodárnosťou. Potrebné takmer nulové alebo veľmi malé množstvo energie potrebnej na užívanie takejto budovy musí byť zabezpečené efektívnou tepelnou ochranou a vo vysokej miere energiou získanou z obnoviteľných zdrojov nachádzajúcich sa v budove alebo v jej blízkosti.

(2) Postupy a opatrenia podľa odseku 1 sa nevzťahujú na
a) budovy a pamätníky chránené z dôvodu architektonickej alebo historickej hodnoty alebo ako súčasť charakteristického prostredia, pri ktorých by dodržanie požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov neprijateľne zmenilo ich charakter alebo vzhľad,
 
b) kostoly a iné budovy používané ako miesta na bohoslužby alebo na náboženské podujatia,
 
c) budovy, ktoré sú dočasnými stavbami s plánovaným časom užívania kratším ako dva roky,
 
d) priemyselné stavby, dielne a nebytové poľnohospodárske budovy s nízkou spotrebou energie,
 
e) bytové budovy, ktoré sú určené na užívanie menej než štyri mesiace v roku alebo na obmedzené užívanie počas roka s očakávanou spotrebou energie nižšou, ako 25 % spotreby pri celoročnom užívaní,
 
f) samostatne stojace budovy, ktorých úžitková plocha je menšia ako 50 m2.	Ú

Ú

Ú		
C:5

O 1

O 2

O 3

O 4	Výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť 

1. V súlade s článkami 23, 24 na 25 Komisia prostredníctvom delegovaných aktov ustanoví do 30. júna 2011 rámec porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budovy. 
Rámec porovnávacej metodiky sa ustanoví v súlade s prílohou III a rozlišuje sa v ňom medzi novými a existujúcimi budovami a medzi rôznymi kategóriami budov. 

2. Členské štáty vypočítavajú nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť pomocou rámca porovnávacej metodiky ustanoveného v súlade s odsekom 1 a príslušných parametrov, akými sú napríklad klimatické podmienky a praktická dostupnosť energetickej infraštruktúry, a porovnávajú výsledky tohto výpočtu s platnými minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť. 

Členské štáty oznamujú Komisii všetky vstupné údaje a odhady použité na tento výpočet, ako aj všetky výsledky výpočtu. Správa môže byť zahrnutá do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES. Členské štáty predkladajú tieto správy Komisii v pravidelných intervaloch, ktoré nesmú prekročiť päť rokov. Prvá správa sa predloží najneskôr do 30. júna 2012. 

3. Ak výsledky porovnania vykonaného v súlade s odsekom 2 preukážu, že platné minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť sú podstatne menej energeticky hospodárne ako nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť, dotknutý členský štát písomne odôvodní Komisii rozdiel v správe uvedenej v odseku 2 spolu s plánom naznačujúcim v rozsahu, v akom rozdiel nemôže byť odôvodnený, vhodné kroky na podstatné zníženie rozdielu do nasledujúceho preskúmania požiadaviek energetickej hospodárnosti, ako je uvedené v článku 4 ods. 1. 

4. Komisia uverejňuje správu o pokroku členských štátov pri dosahovaní nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť. 	N

N

n. a.

n. a.	návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

návrh zák. č. xx/2012 Z. z.

	Bod 24
§ 9
O:3
P c

Bod 10
§ 4
O:7

	c) zisťuje nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a oznamuje Európskej komisii všetky vstupné údaje a odhady použité na toto zisťovanie a na základe toho vypracúva správu o zistenom výsledku, v ktorej uvedie aj opatrenia potrebné na podstatné zníženie zisteného rozdielu medzi minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť podľa § 4 ods. 1 a nákladovo optimálnou úrovňou podľa § 4 ods. 5 do nasledujúceho preskúmavania minimálnych  požiadaviek; správu aktualizuje každých päť rokov počnúc 30. júnom 2012 a oznamuje Európskej komisii priamo, alebo ako súčasť akčných plánov energetickej efektívnosti, 

(7) Na postup podľa odseku 5 sa použije rámec porovnávacej metodiky podľa osobitného predpisu3a) a parametre, ktoré ovplyvňujú výpočet, najmä vplyv klimatických podmienok a dostupnosť energetickej infraštruktúry.

Poznámka pod čiarou k odkazu 3a znie:
„3a)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov. (Ú.v. EÚ L 81, 21.3.2012)“.

	Ú

Ú

n. a.

n. a.		
C:6

O 1

O 2

O 3
	Nové budovy 

1. Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby nové budovy spĺňali minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť ustanovené v súlade s článkom 4. 

Pre nové budovy členské štáty pred začiatkom výstavby zabezpečia, aby sa v prípade dostupnosti zvážila a zohľadnila technická, environmentálna a hospodárska realizovateľnosť vysokoúčinných alternatívnych systémov, ako napríklad: 
a) decentralizovaných systémov dodávky energie využívajúcich energiu z obnoviteľných zdrojov; 
b) kogenerácií; 
c) blokového vykurovania alebo centralizovaného zásobovania teplom alebo chladom, najmä ak sa pri ňom v úplnej miere alebo sčasti využíva energia z obnoviteľných zdrojov; 
d) tepelných čerpadiel. 

2. Členské štáty zabezpečia zdokumentovanie analýzy alternatívnych systémov uvedených v odseku 1 a jej dostupnosť na účely overenia. 

3. Analýza alternatívnych systémov sa môže vykonávať pre jednotlivé budovy alebo skupiny podobných budov, alebo pre spoločné typológie budov v rovnakej oblasti. Pokiaľ ide o systémy spoločného vykurovania a chladenia, analýza sa môže vykonávať pre všetky budovy napojené na daný systém v rovnakej oblasti. 	N

n. a.

n. a.	zák. č. 555/2005 Z. z.
Návrh zák. č. xx/2012  Z. z.

Návrh zák. č. xx/2012  Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
	§ 4
O:1

Bod 9
§ 4
O:1

Bod 10
§ 4
O:2

§ 3
O:4
P a

P b

P c
P d	(1) Nová budova musí spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov určené technickými normami3). Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov musí spĺňať aj existujúca budova po uskutočnení jej významnej obnovy. 

(2) Ak ide o novú budovu, musí sa v príprave jej výstavby posúdiť technická, environmentálna a ekonomická využiteľnosť vysokoúčinných alternatívnych energetických systémov v mieste výstavby.

(4) Výpočet musí zohľadniť vplyv

a) aktívneho solárneho systému a ostatných vykurovacích systémov a elektrických systémov založených na obnoviteľných energetických zdrojoch, 
b) elektriny vyrábanej v zdroji s kombinovanou výrobou elektriny a tepla, 
c) diaľkového alebo blokového vykurovania a chladenia, 
d) denného osvetlenia.

	Ú

n. a.

n. a.

		
C:7

	Existujúce budovy 

Členské štáty prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby sa energetická hospodárnosť významne obnovovaných budov alebo ich obnovovaných častí zlepšila tak, aby spĺňala minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť stanovené v súlade s článkom 4, pokiaľ sa to dá technicky, funkčne a ekonomicky realizovať. 

Tieto požiadavky sa vzťahujú na obnovované budovy alebo jednotku budovy ako celku. Dodatočne alebo alternatívne sa požiadavky môžu uplatniť na obnovované prvky budovy.

Členské štáty okrem toho prijmú opatrenia potrebné na zabezpečenie toho, aby v prípade prvku budovy, ktorý je súčasťou obalových konštrukcií budovy a významne ovplyvňuje energetickú hospodárnosť obalových konštrukcií budovy, keď sa obnoví alebo nahradí, spĺňala energetická hospodárnosť prvku budovy minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť, pokiaľ sa to dá technicky, funkčne a ekonomicky zrealizovať. 

Členské štáty ustanovia tieto minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť v súlade s článkom 4. 
Členské štáty nabádajú na to, aby sa v súvislosti s významne obnovovanými budovami zvažovali a zohľadňovali vysokoúčinné alternatívne systémy uvedené v článku 6 ods. 1, pokiaľ sa to dá technicky, funkčne a ekonomicky zrealizovať.	N

D
	zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.	§ 4 
O:1

Bod 9
§ 4 
O:1

Bod 10
§ 4 
O:3

Bod 2 
§ 2
O:1
P b

P c

Bod 2
§ 2
O:1
P d

§ 4 
O:1
P e
Bod 3
§ 2
O:2
P e

Bod 10
§ 4
O:2

Bod 20
§ 8
O:6

	(1) Nová budova musí spĺňať minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov určené technickými normami3). Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť nových budov musí spĺňať aj existujúca budova po uskutočnení jej významnej obnovy. 

(3) Projektant je povinný splnenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budovy podľa odseku 1 zahrnúť do projektovej dokumentácie na stavebné povolenie alebo na povolenie zmeny stavby a výsledok energetického hodnotenia podľa § 4a ods. 2 uviesť v technickej správe projektovej dokumentácie.

b) určenie a uplatňovanie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť
1.	nových budov, 
2.	existujúcich budov pri ich významnej obnove,
3.	stavebných konštrukcií a prvkov tvoriacich ich časť, ktoré oddeľujú  vnútorné prostredie  budov od vonkajšieho prostredia (ďalej len „obalová konštrukcia“) a
4.	technických systémov vykurovania, prípravy teplej vody, chladenia, vetrania a osvetlenia budov a ich kombinácie (ďalej len „technický systém“),

c) povinná energetická certifikácia budov a systém kontroly energetických certifikátov,

d) vypracúvanie národných plánov zameraných na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie (ďalej len „národný plán“).

e) bytové budovy, ktoré sú určené na užívanie menej než štyri mesiace v roku alebo na obmedzené užívanie počas roka s očakávanou spotrebou energie nižšou, ako 25 % spotreby pri celoročnom užívaní, 

(2) Ak ide o novú budovu, musí sa v príprave jej výstavby posúdiť technická, environmentálna a ekonomická využiteľnosť vysokoúčinných alternatívnych energetických systémov v mieste výstavby.

(6) Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, vlastník budovy je povinný pri jej významnej obnove uplatniť  nové alebo obnovené technické systémy, zaviesť inteligentné meracie systémy a inštalovať automatizované riadiace, regulačné a monitorovacie systémy zamerané na úsporu energie.	Ú		
C:8

O 1

O 2	Technické systémy budov 

1. Na účely optimalizácie využívania energie technickými systémami budov členské štáty ustanovujú požiadavky na celkovú energetickú hospodárnosť, správnu inštaláciu a primerané dimenzovanie, nastavenie a reguláciu technických systémov budov, ktoré sú inštalované v existujúcich budovách. Členské štáty môžu tieto požiadavky na systémy uplatniť aj na nové budovy. 
Požiadavky na systémy sa ustanovujú pre nové, nahradené a modernizované technické systémy budov a uplatňujú sa, pokiaľ sú technicky, funkčne a ekonomicky realizovateľné. 

Požiadavky na systémy sa týkajú prinajmenšom: 
a) vykurovacích systémov; 
b) systémov na prípravu teplej vody; 
c) klimatizačných systémov; 
d) veľkých systémov vetrania; 
alebo kombinácie takýchto systémov. 

2. Pri stavbe novej budovy alebo významnej obnove budovy členské štáty podporia zavedenie inteligentných meracích systémov a zároveň zabezpečujú, aby táto podpora bola v súlade s bodom 2 prílohy I k smernici Európskeho parlamentu a Rady 2009/72/ES z 13. júla 2009 o spoločných pravidlách pre vnútorný trh s elektrinou ( 1 ). Členské štáty môžu ďalej vo vhodných prípadoch nabádať na inštaláciu systémov aktívneho riadenia, ako napríklad automatizovaných riadiacich, regulačných a monitorovacích systémov, ktorých účelom je úspora energie.	N

N	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	Bod 20
§ 8
O:6

§ 3
O:3
P d
P i

Bod 20
§ 8
O:6

	(6) Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, vlastník budovy je povinný pri jej významnej obnove uplatniť  nové alebo obnovené technické systémy, zaviesť inteligentné meracie systémy a inštalovať automatizované riadiace, regulačné a monitorovacie systémy zamerané na úsporu energie.

d) energetické vybavenie, najmä druh, typ a výkon vykurovacieho systému a systém zásobovania teplou úžitkovou vodou a ich tepelnoizolačné charakteristiky a účinnosť,
i) klimatizačný systém, najmä jeho druh, typ, výkon, vek a fyzický stav,

(6) Ak je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, vlastník budovy je povinný pri jej významnej obnove uplatniť  nové alebo obnovené technické systémy, zaviesť inteligentné meracie systémy a inštalovať automatizované riadiace, regulačné a monitorovacie systémy zamerané na úsporu energie.

	Ú

Ú		
C 9

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

	Budovy s takmer nulovou spotrebou energie 

1. Členské štáty zabezpečia, aby: 
a) od 31. decembra 2020 všetky nové budovy boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie a 
b) po 31. decembri 2018 boli nové budovy, v ktorých sídlia a ktoré vlastnia verejné orgány, budovami s takmer nulovou spotrebou energie. 

Členské štáty vypracúvajú národné plány zamerané na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie. Tieto národné plány môžu zahŕňať ciele rozlíšené podľa kategórií budov. 

2. Podľa vzorového príkladu verejného sektora členské štáty ďalej vypracujú programy a prijmú také opatrenia, ako napríklad ciele, aby podporili transformáciu obnovovaných budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie, o čom informujú Komisiu v rámci svojich národných plánov uvedených v odseku 1. 

3. Národný plán zahŕňa okrem iného tieto prvky: 

a) podrobné uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie v praxi členským štátom, ktoré odráža ich národné, regionálne alebo miestne podmienky, vrátane číselného ukazovateľa využitia primárnej energie vyjadreného v kWh/m2 za rok. Faktory týkajúce sa primárnej energie, použité na určenie využitia primárnej energie, môžu vychádzať z národných alebo regionálnych ročných priemerných hodnôt a môžu zohľadňovať príslušné európske normy; 

b) priebežné ciele na rok 2015 na zlepšenie energetickej hospodárnosti nových budov s cieľom pripraviť vykonanie odseku 1; 

c) informácie o politikách a finančných alebo iných opatreniach prijatých v kontexte odsekov 1 a 2 na účely podpory budov s takmer nulovou spotrebou energie vrátane podrobností o národných požiadavkách a opatreniach týkajúcich sa využívania energie z obnoviteľných zdrojov v nových budovách a existujúcich budovách, ktoré sú vo fáze významnej obnovy, v kontexte článku 13 ods. 4 smernice 2009/28/ES a článkov 6 a 7 tejto smernice. 

4. Komisia zhodnotí národné plány uvedené v odseku 1, a to najmä primeranosť opatrení, ktoré plánujú členské štáty, vo vzťahu k cieľom tejto smernice. Komisia môže požiadať o ďalšie špecifické informácie, ktoré sa týkajú požiadaviek stanovených v odsekoch 1, 2 a 3, pričom zohľadní zásadu subsidiarity. Dotknutý členský štát v takom prípade predloží požadované informácie alebo navrhne zmeny a doplnenia do deviatich mesiacov od dátumu žiadosti Komisie. Komisia môže po ich zhodnotení vydať odporúčanie. 

5. Do 31. decembra 2012 a následne každé tri roky Komisia uverejňuje správu o pokroku členských štátov dosiahnutom pri zvyšovaní počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie. Komisia na základe tejto správy vypracúva akčný plán a v prípade potreby navrhuje opatrenia určené na zvyšovanie počtu týchto budov a podporuje najlepšie postupy týkajúce sa nákladovo efektívnej transformácie existujúcich budov na budovy s takmer nulovou spotrebou energie. 

6. Členské štáty sa môžu rozhodnúť neuplatňovať požiadavky stanovené v odseku 1 písm. a) a b) v špecifických a opodstatnených prípadoch, v ktorých je analýza nákladov a výnosov počas ekonomického životného cyklu daných budov negatívna. Členské štáty informujú Komisiu o zásadách príslušných právnych režimov. 	N

N

N

N

n. a.

D
	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
	Bod 11
§ 4b
O:1

P a

P b

§ 9
O:1
P a
Bod 22
§ 9
O:1
P a

§ 9
O:1
P a
Bod 22
§ 9
O:1
P a

Bod 23
§ 9
O:1
P f
P g
P h

P i

Bod 11
§ 4b
O:2
P a

P b

P c

P d

Bod 11
§ 4b
O:3

Bod 11
§ 4b
O:4

Bod 22
§ 9
O:1
P h	(1) Národný plán obsahuje opatrenia a postupy potrebné na zvyšovanie počtu budov s takmer nulovou spotrebou energie s rozlíšením na jednotlivé kategórie budov. Plnením opatrení a postupov národného plánu sa musí dosiahnuť, aby boli budovami s takmer nulovou spotrebou energie
a) po 31. decembri 2018 všetky nové budovy, v ktorých sídlia a ktoré vlastnia orgány verejnej moci,  a
b) od 31. decembra 2020 všetky nové budovy.

a) vypracúva a predkladá vláde Slovenskej republiky návrhy koncepcií a programov zameraných na systémové dosiahnutie vyššej energetickej hospodárnosti budov a národný plán,

a) vypracúva a predkladá vláde Slovenskej republiky návrhy koncepcií a programov zameraných na systémové dosiahnutie vyššej energetickej hospodárnosti budov a národný plán,

f) informuje Európsku komisiu o programoch a opatreniach na urýchlenie zvyšovania energetickej hospodárnosti budov a na ich prechod na budovy s takmer nulovou spotrebou energie,
g) informuje Európsku komisiu o zásadách podľa § 4b ods. 3,
h) informuje Európsku komisiu alebo jej navrhuje zmeny ohľadne primeranosti opatrení z národného plánu, a to do deviatich mesiacov odo dňa doručenia žiadosti Európskej komisie,
i) informuje Európsku komisiu o opatreniach potrebných na zabezpečenie vykonávania pravidiel o sankciách.

(2) Opatreniami a postupmi národného plánu podľa odseku 1 sú najmä 
a) podrobné uplatňovanie vymedzenia budov s takmer nulovou spotrebou energie, ktoré vychádza z celoštátnych ročných priemerných hodnôt a z technických noriem a zohľadňuje celoštátne, regionálne a miestne podmienky, vrátane číselného ukazovateľa využitia primárnej energie v kWh/m2 ročne,

b) priebežné ciele na rok 2015 na zlepšenie energetickej hospodárnosti nových budov s cieľom pripraviť dosiahnutie stavu podľa odseku 1,

c) informácie o politikách a o finančných a iných opatreniach prijatých na podporu budov s takmer nulovou spotrebou energie, vrátane podrobností o celoštátnych požiadavkách a opatreniach týkajúcich sa podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov v nových budovách a v existujúcich budovách po ich významnej obnove,

d) ďalšie nástroje a opatrenia na urýchlenie zvyšovania energetickej hospodárnosti budov a na ich prechod na budovy s takmer nulovou spotrebou energie tak, aby energia dodaná z obnoviteľných zdrojov nachádzajúcich sa v budove alebo v jej blízkosti tvorila do roku 2020 najmenej 50 % celkovej potreby energie budovy.

(3) Národný plán obsahuje aj zásady, podľa ktorých bude možné v špecifických a opodstatnených prípadoch rozhodnúť, že opatrenia podľa odseku 2 písm. a) a b) sa nebudú uplatňovať na existujúce budovy, pre ktoré analýza nákladov a výnosov počas ekonomického životného cyklu budovy preukáže časovú návratnosť viac ako 15 rokov.

(4) Poskytované stimuly na novú výstavbu a na významnú obnovu budov musia zohľadňovať nákladovo optimálnu úroveň podľa § 4 ods. 5. Nákladovo optimálnu úroveň však môžu presiahnuť,  ak ide o stimuly na nové budovy alebo na významnú obnovu budov.

h) informuje Európsku komisiu alebo jej navrhuje zmeny ohľadne primeranosti opatrení z národného plánu, a to do deviatich mesiacov odo dňa doručenia žiadosti Európskej komisie,	Ú 

Ú

Ú

Ú

 

n. a.		
C 10

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

	Finančné stimuly a prekážky na trhu 

1. Vzhľadom na dôležitosť poskytovania primeraného financovania a iných nástrojov na urýchlenie zvyšovania energetickej hospodárnosti budov a na prechod k budovám s takmer nulovou spotrebou energie členské štáty prijmú primerané kroky na zváženie najrelevantnejších nástrojov vzhľadom na svoju vnútroštátnu situáciu. 

2. Členské štáty vypracujú do 30. júna 2011 zoznam existujúcich a v prípade vhodnosti navrhovaných opatrení a nástrojov, ktoré podporujú ciele tejto smernice, vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy odlišných od tých, ktoré sa požadujú touto smernicou. 
Členské štáty aktualizujú tento zoznam každé tri roky. Členské štáty oznámia tieto zoznamy Komisii, čo môžu urobiť tak, že ich zahrnú do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES. 

3. Komisia preskúma účinnosť v zozname uvedených existujúcich a navrhovaných opatrení uvedených v odseku 2, ako aj príslušných nástrojov Únie pri podpore vykonávania tejto smernice. Na základe tohto skúmania a po riadnom zohľadnení zásady subsidiarity môže Komisia poskytnúť poradenstvo alebo odporúčania, pokiaľ ide o špecifické národné systémy a koordináciu s finančnými inštitúciami Únie a medzinárodnými finančnými inštitúciami. Komisia môže zahrnúť svoje skúmanie a možné poradenstvo alebo odporúčania do svojej správy o národných plánoch energetickej účinnosti uvedenej v článku 14 ods. 5 smernice 2006/32/ES. 

4. Vo vhodných prípadoch Komisia na požiadanie pomáha členským štátom zriaďovať národné alebo regionálne programy finančnej podpory s cieľom zvýšiť energetickú efektívnosť budov, najmä existujúcich budov, tým, že podporuje výmenu najlepších postupov medzi zodpovednými národnými a regionálnymi inštitúciami alebo orgánmi. 

5. Aby sa zlepšilo financovanie určené na podporu vykonávania tejto smernice a pri riadnom zohľadňovaní zásady subsidiarity Komisia predloží podľa možnosti do roku 2011 analýzu, ktorá sa týka najmä: 
a) efektívnosti, vhodnosti úrovne a skutočne použitých súm štrukturálnych fondov a rámcových programov, ktoré sa použili na zvyšovanie energetickej efektívnosti budov, osobitne v rezidenčnom sektore; 
b) efektívnosti používania finančných prostriedkov z EIB a iných verejných finančných inštitúcií; 
c) koordinácie financovania Únie a národného financovania s inými formami podpory, ktorá môže fungovať ako páka na stimulovanie investícií do energetickej efektívnosti, a primeranosti týchto finančných prostriedkov na dosiahnutie cieľov Únie. 

Na základe tejto analýzy a v súlade s viacročným finančným rámcom môže Komisia následne predložiť Európskemu parlamentu a Rade, ak to považuje za vhodné, návrhy týkajúce sa nástrojov Únie. 

6. Pri poskytovaní stimulov na výstavbu alebo významnú obnovu budov členské štáty zohľadnia nákladovo optimálne úrovne energetickej hospodárnosti. 

7. Ustanovenia tejto smernice nebránia členským štátom poskytovať na nové budovy, obnovy budov alebo prvky budovy stimuly, ktoré prekračujú nákladovo optimálne úrovne.	n. a.

N

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

N

n. a.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	

Bod 11
§ 4b
O:2
P c

Bod 11
§ 4b
O:4

	

c) informácie o politikách a o finančných a iných opatreniach prijatých na podporu budov s takmer nulovou spotrebou energie, vrátane podrobností o celoštátnych požiadavkách a opatreniach týkajúcich sa podpory využívania energie z obnoviteľných zdrojov v nových budovách a v existujúcich budovách po ich významnej obnove,

(4) Poskytované stimuly na novú výstavbu a na významnú obnovu budov musia zohľadňovať nákladovo optimálnu úroveň podľa § 4 ods. 5. Nákladovo optimálnu úroveň však môžu presiahnuť,  ak ide o stimuly na nové budovy alebo na významnú obnovu budov v špecifických a opodstatnených prípadoch podľa ods.3.	n. a.

Ú

n. a.

n. a.

n. a.

n. a.

Ú

n. a.

C 11

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7

O 8

O 9	Energetické certifikáty 

1. Členské štáty ustanovujú potrebné opatrenia na zavedenie systému certifikácie energetickej hospodárnosti budov. Energetický certifikát obsahuje hodnoty energetickej hospodárnosti budovy a referenčné hodnoty, ako sú minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť, aby sa umožnilo vlastníkom alebo nájomcom budovy alebo jednotky budovy porovnať a posúdiť jej energetickú hospodárnosť.
Energetický certifikát môže zahŕňať dodatočné informácie, ako je ročná spotreba energie pre neobytné budovy a percentuálny podiel energie z obnoviteľných zdrojov na celkovej spotrebe energie. 

2. Energetický certifikát zahŕňa odporúčania pre nákladovo optimálne alebo nákladovo efektívne zlepšenie energetickej hospodárnosti budovy alebo jednotky budovy, ibaže by neexistoval rozumný potenciál pre takéto zlepšenie v porovnaní s požiadavkami na hospodárnosť, ktoré sú v platnosti.
Odporúčania zahrnuté do energetického certifikátu sa vzťahujú na:

a) opatrenia vykonávané v súvislosti s významnou obnovou obalových konštrukcií budovy alebo technického systému (technických systémov) budovy a

b) opatrenia vykonávané v prípade jednotlivých prvkov budovy nezávisle od významnej obnovy obalových konštrukcií budovy alebo technického systému (technických systémov) budovy. 

3. Odporúčania zahrnuté do energetického certifikátu musia byť pre konkrétnu budovu technicky uskutočniteľné a môžu poskytovať odhad pre rozsah obdobia návratnosti alebo náklady a prínosy počas jej ekonomického životného cyklu. 

4. V energetickom certifikáte sa uvádza miesto, kde môže vlastník alebo nájomca získať podrobnejšie informácie vrátane informácií o nákladovej efektívnosti odporúčaní uvedených v energetickom certifikáte. Hodnotenie nákladovej efektívnosti vychádza zo súboru štandardných podmienok, ktoré sa týkajú napríklad posudzovania úspor energie a príslušných cien energií, a z predbežného odhadu nákladov. Okrem toho sú v ňom zahrnuté informácie o krokoch, ktoré sa majú vykonať na implementáciu odporúčaní. Vlastníkovi alebo nájomcovi sa môžu poskytnúť aj ďalšie informácie o súvisiacich témach, ako sú napr. energetické audity alebo stimuly finančnej alebo inej povahy a možnosti financovania. 

5. S výhradou vnútroštátnych pravidiel členské štáty nabádajú verejné orgány, aby zohľadňovali vedúcu úlohu, ktorú by mali zohrávať v oblasti energetickej hospodárnosti budov, okrem iného zohľadňovaním odporúčaní zahrnutých do energetického certifikátu vydaného pre budovy, ktoré vlastnia v čase jeho platnosti. 

6. Certifikácia jednotiek budovy môže byť založená na: 
a) spoločnej certifikácii celej budovy alebo 
b) hodnotení inej reprezentatívnej jednotky budovy s rovnakými energeticky relevantnými vlastnosťami v tej istej budove. 

7. Certifikácia rodinných domov môže vychádzať z hodnotenia inej reprezentatívnej budovy s podobnou architektúrou a veľkosťou a s podobnou skutočnou kvalitou energetickej hospodárnosti v prípade, ak túto podobnosť môže zaručiť odborník vydávajúci energetický certifikát. 

8. Energetický certifikát nesmie platiť viac ako 10 rokov. 

9. Komisia po porade s príslušnými sektormi prijme do roku 2011 dobrovoľný spoločný certifikačný systém Európskej únie pre energetickú hospodárnosť nebytových budov. Toto opatrenie sa prijme v súlade s konzultačným postupom uvedeným v článku 26 ods. 2. Členské štáty sa nabádajú, aby uznali alebo používali tento systém alebo jeho časť a prispôsobili si ho svojim vnútroštátnym podmienkam. 	N

N

N 

n. a.

	zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

Zák. č. 555/2005 Z. z.

Zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	§ 7
O:1

P a

P b

P c
P d

P e

§ 7
O:1
P f
Bod 15
§ 7
O:1
P f

§ 7
O:1
P g
P h

§ 7
O:1
Pi
Bod 16
§ 7
O:1
P i

Bod 17
§ 7
O:1
P j

P k

Bod 18
§ 7
O:2

P a

P b

P c

P d

Bod 18
§ 7
O:3

Bod 18
§ 7
O:4
P a

P b

Bod 18
§ 7
O:5

§ 5 
O:3
V:1

§ 5 
O:3
V:2

bod 13
§ 5 
O:4

Bod 19
§ 7 
O:7	Energetický certifikát
(1) Osvedčením o vykonanej energetickej certifikácii je energetický certifikát. Energetický certifikát obsahuje

a) označenie prevádzkovateľa živnosti podľa § 6 ods. 1 (ďalej len "oprávnená osoba") v rozsahu obchodné meno, sídlo alebo miesto podnikania, identifikačné číslo a označenie registra, v ktorom je zapísaný, a číslo zápisu v ňom, a ak ide o právnickú osobu, aj právnu formu, 
b) opis budovy a jej adresu v rozsahu obec, súpisné číslo, ulica a orientačné číslo, 
c) údaj o zaradení budovy do kategórie, 
d) číselné ukazovatele vyjadrujúce minimálne požiadavky na energetickú hospodárnosť budov určené pre jednotlivé miesta a spôsoby spotreby energie v budove a na úroveň tvorby emisií oxidu uhličitého v budove podľa technických noriem, 
e) výsledky výpočtu, 

f) opis technických a energetických charakteristík budovy a technického systému budovy a jej zatriedenie do energetickej triedy vrátane grafického vyjadrenia, 

g) údaj o platnosti energetického certifikátu, 
h) označenie menom, priezviskom a titulom osoby, ktorá uskutočnila energetickú certifikáciu, a označenie menom, priezviskom, titulom a funkciou osoby, ktorá je štatutárnym orgánom oprávnenej osoby; ak sa na energetickej certifikácii podieľalo viac oprávnených osôb, uvedú sa všetky s vyznačením rozsahu ich účasti na energetickej certifikácii, 

i) vlastnoručné podpisy a odtlačok pečiatky osôb uvedených v písmene h).

j) údaj o ročnej spotrebe energie alebo o priemernej spotrebe energie za tri predchádzajúce roky,
k) údaj o podiele energie z obnoviteľných zdrojov nachádzajúcich sa v budove alebo v jej blízkosti v percentách.

(2) Prílohou energetického certifikátu je

a) opis nedostatkov v technických a energetických charakteristikách budovy, v jej technickom systéme a v energetickom vybavení,

b) odporúčanie na nákladovo efektívne zlepšenie energetickej hospodárnosti budovy alebo jej samostatnej časti, ak je dôvod pre takéto zlepšenie v porovnaní s platnými požiadavkami na energetickú hospodárnosť budovy,

c) správa obsahujúca vstupné údaje, údaje o vlastnostiach stavebných konštrukcií a technických systémov, čiastkové a konečné výsledky výpočtu a
 
d) výňatok z energetického certifikátu, v ktorom sa uvedú údaje podľa odseku 1 písm. a) až c) a f) až k) (ďalej len „energetický štítok“).

(3) Odporúčanie podľa odseku 2 písm. b) musí byť pre konkrétnu budovu technicky uskutočniteľné  a navrhované opatrenia musia umožňovať odhadnúť časovú návratnosť a porovnanie nákladov a prínosov počas jej ekonomického životného cyklu.

(4) Odporúčanie podľa odseku 2 písm. b) sa člení   na opatrenia, ktoré sa uskutočňujú

a) v súvislosti s významnou obnovou obalovej konštrukcie alebo technického systému budovy a

b) nezávisle od významnej obnovy len zmenou obalovej konštrukcie alebo technického systému budovy.

(5) Súčasťou odporúčania podľa odseku 2 písm. b) sú aj údaje o mieste, kde môže vlastník alebo nájomca budovy získať podrobnejšie informácie o obsahu odporúčania, vrátane informácie o nákladovej efektívnosti odporúčaní uvedených v energetickom certifikáte. Hodnotenie nákladovej efektívnosti odporúčaní musí vychádzať zo súboru štandardných podmienok, ktoré sa týkajú posudzovania úspor energie a aktuálnych cien energií a z predbežného odhadu investičných nákladov podľa obvyklých aktuálnych cien stavebných výrobkov a stavebných prác na trhu. Okrem toho  sú v ňom zahrnuté aj informácie o krokoch, ktoré je potrebné uskutočniť na implementáciu odporúčania a môžu byť poskytnuté aj ďalšie súvisiace informácie, napríklad, informácie o finančných a iných stimuloch a o možnostiach poskytnutia dotácie na ich uskutočnenie. 

(3) Ak má budova spoločný systém vykurovania, možno na základe vykonanej energetickej certifikácie budovy vykonať energetickú certifikáciu aj jednotlivého bytu alebo inej samostatne užívanej časti budovy. 

Energetickú certifikáciu bytu možno vykonať aj na základe hodnotenia iného podobného bytu v tej istej budove, ktorého energetická certifikácia už bola vykonaná.

(4) Ak odborne spôsobilá osoba podľa § 6 preukáže zhodu energetického hodnotenia a porovnateľnosť rodinných domov, možno energetickú certifikáciu rodinného domu vykonať aj na základe hodnotenia iného rodinného domu s podobnou architektúrou, veľkosťou a úrovňou energetickej hospodárnosti.

(7) Platnosť energetického certifikátu je najviac 10 rokov. Pred uplynutím určenej platnosti  stratí energetický certifikát platnosť vykonaním stavebných úprav budovy, ktoré majú vplyv na jej energetickú hospodárnosť.
	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

n. a.

		
C 12

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

O 6

O 7	Vydávanie energetických certifikátov 

1. Členské štáty zabezpečia vydanie energetického certifikátu pre: 
a) budovy alebo jednotky budovy, ktoré sa stavajú, predávajú alebo prenajímajú novému nájomcovi, a 

b) budovy, kde viac ako 500 m 2 celkovej úžitkovej plochy užíva verejný orgán a verejnosť ich často navštevuje. 9. júla 2015 sa táto prahová hodnota 500 m 2 zníži na 250 m 2 . 
Požiadavka na vydanie energetického certifikátu sa neuplatňuje, keď je pre príslušnú budovu alebo jednotku budovy k dispozícii platný certifikát vydaný v súlade so smernicou 2002/91/ES alebo touto smernicou. 

2. Členské štáty vyžadujú, aby sa pri výstavbe, predaji alebo prenájme budovy alebo jednotky budovy ukázal prípadnému novému nájomcovi alebo kupcovi energetický certifikát alebo jeho kópia a aby sa odovzdal kupcovi alebo novému nájomcovi. 

3. Ak sa budova predáva alebo prenajíma pred výstavbou, členské štáty môžu od predávajúceho požadovať, aby ako výnimku z odsekov 1 a 2 poskytol odhad jej budúcej energetickej hospodárnosti; v tomto prípade sa energetický certifikát vydá najneskôr pri ukončení výstavby budovy.

4. Členské štáty vyžadujú, že keď sa ponúkajú na predaj alebo prenájom: 
— budovy, ktoré majú energetický certifikát, 
— jednotky budovy v budove, ktorá má energetický certifikát, a 
— jednotky budov, ktoré majú energetický certifikát, 
musí sa v reklamách v komerčných médiách uvádzať ukazovateľ energetickej hospodárnosti z energetického certifikátu budovy, resp. jednotky budovy. 

5. Ustanovenia tohto článku sa vykonávajú v súlade s uplatniteľnými vnútroštátnymi pravidlami o spoločnom vlastníctve alebo spoločnom majetku. 

6. Členské štáty môžu vyňať kategórie budov uvedené v článku 4 ods. 2 z uplatňovania odsekov 1, 2, 4 a 5 tohto článku. 

7. O prípadných účinkoch energetického certifikátu v zmysle právneho konania sa rozhodne v súlade s vnútroštátnymi pravidlami.	N

N

N

N

N

N

N

N

n. a.

n. a.

n. a.	Zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	§ 5
O:2

Bod 12
§ 5 
O:2
P a

P b

Bod 30
§ 14a
O:1

Bod 30
§ 14a
O:4

Bod 19
§ 8
O:4

Bod 19
§ 8
O:4

Bod 11
§ 4a
O:1

O:2

O:3

O:4

Bod 20
§ 8
O:5
	(2) Energetická certifikácia je povinná 
c) pri dokončení novej budovy alebo významnej obnovy existujúcej budovy; inak je dobrovoľná

a) pre budovy  alebo samostatné časti, ktoré sa predávajú alebo prenajímajú novému nájomcovi,

b) pre budovy, v ktorých viac, ako 250 m2 celkovej podlahovej plochy užíva orgán verejnej moci a verejnosť ich často navštevuje,

(1) Do 9. júla 2015 sa povinnosť podľa § 5 ods. 2 písm. a) a § 8 ods. 3 písm. a) vzťahuje na budovy s viac, ako 500 m2 celkovej podlahovej plochy.

(4) Energetické certifikáty vydané do 31. decembra 2012 platia do uplynutia platnosti, ktorá je v nich uvedená.

 
(4) Ak vlastník stavby predáva rozostavanú budovu, na ktorú ešte nie je vyhotovený energetický certifikát, je povinný poskytnúť nadobúdateľovi projektové energetické hodnotenie; rovnako je povinný postupovať, ak sa so stavbou ešte nezačalo, ale už je zhotovená projektová dokumentácia. 

(4) Ak vlastník stavby predáva rozostavanú budovu, na ktorú ešte nie je vyhotovený energetický certifikát, je povinný poskytnúť nadobúdateľovi projektové energetické hodnotenie; rovnako je povinný postupovať, ak sa so stavbou ešte nezačalo, ale už je zhotovená projektová dokumentácia. 

(1) Na výpočet sa používajú tieto druhy energetického hodnotenia:
 a) projektové energetické hodnotenie,
 b) normalizované energetické hodnotenie,
 c) prevádzkové energetické hodnotenie.

(2) Projektovým energetickým hodnotením je určovanie potreby energie v budove vypočítaním podľa projektovej dokumentácie a projektovaných ukazovateľov a uskutočňuje sa vo fáze navrhovania a projektovania novej budovy alebo významnej obnovy existujúcej budovy.

(3) Normalizovaným energetickým hodnotením je určovanie potreby energie v budove vypočítaním s použitím normalizovaných vstupných údajov o vonkajších klimatických podmienkach, o vnútornom prostredí budovy, o spôsobe jej užívania a s použitím údajov o skutočnom vyhotovení jej stavebných konštrukcií a technického systému.

(4) Prevádzkovým energetickým hodnotením je určovanie spotreby energie s použitím nameranej skutočnej spotreby energie v budove.

(5) Vlastník budovy musí ako súčasť ponuky na predaj alebo prenájom budovy uviesť v reklame v komerčnom médiu aj ukazovateľ jej integrovanej energetickej hospodárnosti z energetického certifikátu. To platí aj na samostatnú časť, na ktorú bol vypracovaný energetický certifikát.

	Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

Ú

n. a.

n. a.

n. a.		
C 13

O 1

O 2

O 3

	Vystavenie energetických certifikátov 

1. Členské štáty prijmú opatrenia na zabezpečenie toho, aby sa energetický certifikát vystavil na nápadnom, pre verejnosť jasne viditeľnom mieste v prípade, ak v budove, pre ktorú sa vydal energetický certifikát v súlade s článkom 12 ods. 1, celkovú úžitkovú plochu nad 500 m2 využívajú verejné orgány a verejnosť ju často navštevuje. 
Dňa 9. júla 2015 sa táto prahová hodnota 500 m2 zníži na 250 m2 .

2. Členské štáty vyžadujú, aby sa energetický certifikát vystavil na nápadnom, pre verejnosť jasne viditeľnom mieste v prípade, ak v budove, pre ktorú bol vydaný energetický certifikát v súlade s článkom 12 ods. 1, verejnosť často navštevuje celkovú úžitkovú plochu nad 500 m2 . 

3. Ustanovenia tohto článku nezahŕňajú povinnosť vystavovať odporúčania zahrnuté do energetického certifikátu. 
	N

n. a.

n. a.

	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	bod 20
§ 8 
O:3

P a

P b

bod 32
§ 14a
O:1
	Vlastník budovy je povinný do piatich pracovných dní odo dňa prevzatia energetického certifikátu a energetického štítku vystaviť energetický štítok na nápadnom, pre verejnosť jasne viditeľnom mieste, ak ide 
a) o budovu podľa § 5 ods. 2 písm. b) a

b) o budovu s celkovou podlahovou plochou viac, ako 500 m2, ktorú verejnosť často navštevuje.

(1) Do 9. júla 2015 sa povinnosť podľa § 5 ods. 2 písm. b) a § 8 ods. 3 písm. a) vzťahuje na budovy s viac ako 500 m2 celkovej podlahovej plochy.
	Ú

n.a.

n.a.
		
C 14

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5

	Kontrola vykurovacích systémov 

1. Členské štáty stanovia opatrenia potrebné na ustanovenie pravidelnej kontroly prístupných častí systémov používaných na vykurovanie budov, ako sú zariadenia na výrobu tepla, systémy riadenia a regulácie a obehové čerpadlá s kotlami s účinným menovitým výkonom na účely priestorového vykurovania vyšším ako 20 kW. Kontrola zahŕňa posúdenie účinnosti kotla a veľkosti jeho výkonu v porovnaní s požiadavkami budovy na vykurovanie. Posudzovanie veľkosti kotla sa nemusí opakovať, pokiaľ medzičasom nedošlo k zmenám vo vykurovacom systéme alebo v požiadavkách na vykurovanie budovy. 
Členské štáty môžu znížiť interval týchto kontrol alebo prípadne ich zjednodušiť, ak je prítomný systém elektronického monitorovania, riadenia a regulácie. 

2. Členské štáty môžu stanoviť rôzny interval kontrol v závislosti od typu vykurovacieho systému a od jeho účinného menovitého výkonu, pričom zohľadňujú náklady na kontrolu vykurovacieho systému a odhadované úspory nákladov na energie, ktoré môžu vzniknúť na základe kontroly. 

3. Vykurovacie systémy s kotlami s účinným menovitým výkonom vyšším než 100 kW sa kontrolujú najmenej každé dva roky. 
Pre plynové kotly sa toto obdobie môže predĺžiť na štyri roky. 

4. Ako alternatívu odsekov 1, 2 a 3 si členské štáty môžu vybrať prijatie opatrení na zabezpečenie poskytnutia poradenstva užívateľom o nahradení kotlov, iných úpravách vykurovacieho zariadenia a o alternatívnych riešeniach na posúdenie účinnosti a vhodnej veľkosti výkonu kotla. Celkový dosah tohto prístupu musí byť rovnaký ako dosah vyplývajúci z ustanovení uvedených v odsekoch 1, 2 a 3. 
Ak členské štáty zvolia uplatňovanie opatrení uvedených v prvom pododseku, predložia Komisii správu o rovnosti týchto opatrení s opatreniami uvedenými v odsekoch 1, 2 a 3 tohto článku najneskôr do 30. júna 2011. Členské štáty predkladajú tieto správy Komisii každé tri roky. Správy môžu byť zahrnuté do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES. 

5. Po tom, ako členský štát doručí Komisii národnú správu o uplatňovaní možnosti opísanej v odseku 4, môže Komisia požadovať ďalšie špecifické informácie týkajúce sa požiadaviek a rovnocennosti opatrení stanovených v uvedenom odseku. V tomto prípade dotknutý členský štát predloží do deviatich mesiacov požadované informácie alebo navrhne zmeny a doplnenia.	N

N

n. a.

n. a.				Ú

n. a.

n. a.

	Gestor MH SR	
C 15

O 1

O 2

O 3

O 4

O 5
	Kontrola klimatizačných systémov 

1. Členské štáty stanovia potrebné opatrenia na ustanovenie pravidelnej kontroly prístupných častí klimatizačných systémov s účinným menovitým výkonom viac než 12 kW. Kontrola zahŕňa posúdenie účinnosti klimatizácie a jej výkonu v porovnaní s požiadavkami budovy na chladenie. Posudzovanie veľkosti výkonu sa nemusí opakovať, pokiaľ medzičasom nedošlo k zmenám v klimatizačnom systéme alebo v požiadavkách na chladenie budovy. 
Členské štáty môžu znížiť interval týchto kontrol alebo prípadne ich zjednodušiť, ak je prítomný systém elektronického monitorovania, riadenia a regulácie. 

2. Členské štáty môžu stanoviť rôzny interval kontrol v závislosti od typu klimatizačného systému a od jeho účinného menovitého výkonu, pričom zohľadňujú náklady na kontrolu klimatizačného systému a odhadované úspory nákladov na energie, ktoré môžu vzniknúť na základe kontroly. 

3. Pri stanovovaní opatrení uvedených v odsekoch 1 a 2 tohto článku členské štáty zabezpečia, pokiaľ je to ekonomicky a technicky realizovateľné, aby sa kontroly vykonávali v súlade s kontrolami vykurovacích systémov a iných technických systémov uvedených v článku 14 tejto smernice a kontrolami únikov uvedených v nariadení Európskeho parlamentu a Rady (ES) č. 842/2006 zo 17. mája 2006 o určitých fluórovaných skleníkových plynoch ( 1 ). 

4. Ako alternatívu odsekov 1, 2 a 3 si členské štáty môžu vybrať prijatie opatrení, aby zabezpečili poskytovanie poradenstva používateľom o nahrádzaní klimatizačných systémov alebo o iných zmenách klimatizačných systémov, čo môže zahŕňať kontroly na posúdenie účinnosti a vhodnej veľkosti výkonu klimatizačného systému. Celkový vplyv tohto prístupu musí byť rovnocenný s vplyvom ustanovení uvedených v odsekoch 1, 2 a 3. 
Ak členské štáty uplatňujú opatrenia uvedené v prvom pododseku, najneskôr do 30. júna 2011 predložia Komisii správu o rovnosti týchto opatrení s opatreniami uvedenými v odsekoch 1, 2 a 3 tohto článku. Členské štáty predkladajú tieto správy Komisii každé tri roky. Správy sa môžu zahrnúť do akčných plánov energetickej účinnosti uvedených v článku 14 ods. 2 smernice 2006/32/ES. 

5. Po tom, ako členský štát doručí Komisii národnú správu o uplatňovaní možnosti opísanej v odseku 4, môže Komisia požadovať ďalšie špecifické informácie týkajúce sa požiadaviek a rovnocennosti opatrení stanovených v uvedenom odseku. V tomto prípade dotknutý členský štát predloží do deviatich mesiacov požadované informácie alebo navrhne zmeny a doplnenia.	N

n. a.				Ú

n. a.	Gestor MH SR	
C 16

O 1

O 2	Správy o kontrole vykurovacích a klimatizačných systémov 

1. Po každej kontrole vykurovacieho alebo klimatizačného systému sa vydá správa o kontrole. Správa obsahuje výsledky kontroly vykonanej v súlade s článkami 14 alebo 15 a zahŕňa odporúčania týkajúce sa nákladovo efektívneho zlepšenia energetickej hospodárnosti kontrolovaného systému. 
Odporúčania sa môžu zakladať na porovnaní energetickej hospodárnosti kontrolovaného systému s hospodárnosťou najlepšieho dostupného realizovateľného systému a s hospodárnosťou systému podobného typu, v prípade ktorého všetky relevantné komponenty dosahujú úroveň energetickej hospodárnosti požadovanej v príslušných právnych predpisoch. 

2. Správa o kontrole sa poskytuje vlastníkovi alebo nájomcovi budovy. 	N					Gestor MH SR	
C 17	Nezávislí odborníci 

Členské štáty zabezpečia, aby certifikáciu energetickej hospodárnosti budov a kontrolu vykurovacích systémov a klimatizačných systémov vykonali kvalifikovaní a/alebo akreditovaní nezávislí odborníci, ktorí vykonávajú túto činnosť ako samostatne zárobkovo činné osoby alebo zamestnanci verejných orgánov alebo súkromných firiem. 
Pri akreditácii odborníkov sa zohľadňujú ich spôsobilosti. 

Členské štáty sprístupnia verejnosti informácie o odbornej príprave a akreditáciách. Členské štáty zabezpečia, aby sa verejnosti sprístupnili buď pravidelne aktualizované zoznamy odborne spôsobilých a/alebo akreditovaných odborníkov, alebo pravidelne aktualizované zoznamy akreditovaných spoločností, ktoré ponúkajú služby takýchto odborníkov.	N	zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 138/1992 Zb.	§ 6 
O:1 

§ 6 
O:3
P a

P b

P c

Bod 14
§ 6
O:4

Bod 19
§ 7
O:6
	(1) Podnikanie v oblasti energetickej certifikácie je živnosťou podľa osobitného predpisu; 4) osobitnou podmienkou jej prevádzkovania je odborná spôsobilosť a jej preukázanie skúškou odbornej spôsobilosti pred skúšobnou komisiou podľa osobitného predpisu. 5)
 
(3) Odborne spôsobilý je ten, kto preukáže, že má vysokoškolské vzdelanie druhého stupňa
a) stavebného zamerania alebo v oblasti architektúry, ak ide o odbornú spôsobilosť podľa odseku 2 písm. a),
 b) stavebného, energetického alebo strojárskeho zamerania, ak ide o odbornú spôsobilosť podľa odseku 2 písm. b) a c),
 c) elektrotechnického zamerania, ak ide o odbornú spôsobilosť podľa odseku 2 písm. d)
a odbornú prax po ukončení vzdelávania v rozsahu najmenej troch rokov v oblasti projektovania stavebných konštrukcií alebo energetického vybavenia budov, alebo v oblasti posudzovania stavebných konštrukcií z hľadiska ich tepelnotechnických vlastností alebo energetického vybavenia budov.

(4) Energetickú certifikáciu budov, ktoré slúžia na zabezpečenie obrany štátu, a budov, do ktorých môžu vstupovať iba osoby s bezpečnostnou previerkou stupňa utajenia, vykonávajú zamestnanci Ministerstva obrany Slovenskej republiky s odbornou spôsobilosťou  podľa odsekov 2 a 3, ktorú preukázali skúškou odbornej spôsobilosti podľa odseku 1.

(6) Odborne spôsobilá osoba elektronicky doručí návrh vypracovaného energetického certifikátu do centrálnej evidencie podľa § 9 ods. 3 písm. a) pred jeho odovzdaním vlastníkovi budovy.	Ú		
C 18

O 1

O 2

O 3
	Nezávislý systém kontroly 

1. Členské štáty zabezpečujú zavedenie nezávislých systémov kontroly energetických certifikátov a správ o kontrole vykurovacích a klimatizačných systémov v súlade s prílohou II. Členské štáty môžu zaviesť oddelené systémy na kontrolu energetických certifikátov a na kontrolu správ o kontrole vykurovacích a klimatizačných systémov. 

2. Členské štáty môžu delegovať zodpovednosť za zavedenie nezávislých systémov kontroly. 
Ak sa tak rozhodnú urobiť, zabezpečia, aby sa nezávislé systémy kontroly implementovali v súlade s prílohou II. 

3. Členské štáty požadujú, aby sa energetické certifikáty a správy o kontrole uvedené v odseku 1 na požiadanie sprístupnili príslušným orgánom alebo iným orgánom. 
	N	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.	Bod 24
§ 9
O:3
P e

§ 10
O:1

O:2

bod 26 
§ 10
O:2
P a

bod 26
§ 10
O:2
P a

Bod 24
§ 9
O:3
P f	e) uskutočňuje kontrolu energetických certifikátov jedným alebo niekoľkými druhmi kontroly z týchto možností:
1. kontrolou platnosti vstupných údajov o budove a použitých údajov na vydanie energetického certifikátu, ako aj kontrolou výsledkov uvedených v energetickom certifikáte,
2. kontrolou vstupných údajov a overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte, vrátane poskytnutého odporúčania,
3. úplnou kontrolou vstupných údajov o budove, ktoré boli použité na vypracovanie energetického certifikátu, úplným overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte vrátane poskytnutého odporúčania a ak je to možné, aj kontrolou energeticky certifikovanej budovy na mieste s cieľom skontrolovať zhodu medzi špecifikáciami uvedenými v energetickom certifikáte a parametrami energeticky certifikovanej budovy.

Štátny dozor
(1) Štátny dozor vykonáva Štátna energetická inšpekcia (ďalej len "inšpekcia"). Inšpekcia je oprávnená
a) vyzvať oprávnenú osobu odstrániť zistený nedostatok v energetickej certifikácii a určiť na tento účel primeranú lehotu,
 b) vyzvať vlastníka budovy splniť povinnosť umiestniť v budove energetický štítok,
 c) ukladať pokuty za správne delikty a prejednávať priestupky,
 d) predkladať návrhy na preskúšanie oprávnenej osoby. 6)

(2) Inšpektor poverený výkonom štátneho dozoru podľa tohto zákona je
a) oprávnený
1. nahliadať do výpočtu a do podkladov, ktoré oprávnená osoba použila na energetickú certifikáciu,
2. požadovať od oprávnenej osoby vysvetlenie týkajúce sa energetickej certifikácie,
3. požadovať od vlastníka budovy vysvetlenie týkajúce sa povinnosti umiestniť energetický štítok v budove,
4. uložiť, a to aj opakovane, poriadkovú pokutu až do 500 eur oprávnenej osobe za sťažovanie výkonu štátneho dozoru neposkytnutím súčinnosti, najmä nesprístupnením výpočtu alebo podkladov použitých na energetickú certifikáciu, a neposkytnutím vysvetlenia a vlastníkovi budovy za neposkytnutie vysvetlenia alebo neumožnenie vstupu do budovy, v ktorej sa musí umiestniť energetický štítok,
5. vstupovať do budov, v ktorých sa musia umiestňovať energetické štítky,
6. zúčastniť sa na kolaudácii novej budovy alebo významne obnovenej budovy,
 b) povinný
1. preukázať sa preukazom inšpektora pred začatím výkonu štátneho dozoru,
2. zachovávať mlčanlivosť o všetkých skutočnostiach, ktoré sa dozvedel pri výkone štátneho dozoru.

a) oprávnený
1. nahliadať do výpočtu a do podkladov, ktoré oprávnená osoba použila na energetickú certifikáciu, 
2. požadovať od oprávnenej osoby vysvetlenie týkajúce sa energetickej certifikácie, 
3. požadovať od vlastníka budovy vysvetlenie týkajúce sa povinnosti umiestniť energetický štítok v budove, 
4. uložiť, a to aj opakovane, poriadkovú pokutu až do 500 eur oprávnenej osobe za sťažovanie výkonu štátneho dozoru neposkytnutím súčinnosti, najmä nesprístupnením výpočtu alebo podkladov použitých na energetickú certifikáciu, a neposkytnutím vysvetlenia a vlastníkovi budovy za neposkytnutie vysvetlenia alebo neumožnenie vstupu do budovy, v ktorej sa musí umiestniť energetický štítok, 
5. vstupovať do budov, v ktorých sa musia umiestňovať energetické štítky, 
6. zúčastniť sa na kolaudácii novej budovy alebo významne obnovenej budovy, 

f) uskutočňuje kontroly energetických certifikátov podľa písmena e) náhodným výberom štatisticky významného percentuálneho podielu z celkového počtu každoročne vydávaných energetických certifikátov.	Ú		
C 19	Preskúmanie 

Komisia, ktorej pomáha výbor zriadený článkom 26, zhodnotí túto smernicu najneskôr do 1. januára 2017 na základe získaných skúseností a dosiahnutého pokroku počas jej uplatňovania, a ak je to potrebné, urobí návrhy. 	n. a.				n. a.		
C 20

O 1

O 2

O 3

O 4	Informácie 

1. Členské štáty prijímajú potrebné opatrenia na informovanie vlastníkov alebo nájomcov budov alebo jednotiek budov o rôznych metódach a postupoch, ktorých cieľom je zlepšenie energetickej hospodárnosti. 

2. Členské štáty poskytujú vlastníkom alebo nájomcom budov najmä informácie o energetických certifikátoch a správach o kontrole, ich účeloch a cieľoch, o nákladovo efektívnych spôsoboch zlepšovania energetickej hospodárnosti budov a prípadne o dostupných finančných nástrojoch na zlepšenie energetickej hospodárnosti budov. 

Na žiadosť členských štátov Komisia pomôže členským štátom pri usporiadaní informačných kampaní na účely odseku 1 a prvého pododseku tohto odseku, ktoré sa môžu riešiť v programoch Únie. 

3. Členské štáty zabezpečia, aby tí, ktorí sú zodpovední za vykonávanie tejto smernice, mali k dispozícii usmernenia a mali možnosť odborného vzdelávania. Takéto usmernenia a odborné vzdelávanie sa budú zaoberať dôležitosťou zlepšovania energetickej hospodárnosti a umožnia úvahy o najlepšej kombinácii zlepšovania energetickej efektívnosti, využívaní energie z obnoviteľných zdrojov a o používaní centralizovaného vykurovania a chladenia pri navrhovaní, projektovaní, výstavbe a obnove priemyselných oblastí alebo oblastí na bývanie. 

4. Komisia sa vyzýva neustále zlepšovať svoje informačné služby, najmä webovú stránku, ktorú zriadila ako európsky portál pre energetickú hospodárnosť budov určený pre občanov, odborníkov a orgány, aby sa pomohlo úsiliu členských štátov o zvyšovanie informovanosti a povedomia. Informácie uvádzané na tejto webovej stránke by mohli zahŕňať odkazy na relevantné právne predpisy Európskej únie, národné, regionálne a miestne právne predpisy, odkazy na webové stránky EUROPA, ktoré obsahujú národné akčné plány energetickej efektívnosti, odkazy na dostupné finančné nástroje, ako aj na príklady najlepších postupov na národnej, regionálnej a miestnej úrovni. V kontexte Európskeho fondu regionálneho rozvoja Komisia pokračuje a ďalej zintenzívňuje svoje informačné služby s cieľom uľahčovať používanie dostupných finančných prostriedkov tým, že poskytuje pomoc a informácie o možnostiach financovania zainteresovaným stranám vrátane národných, regionálnych a miestnych orgánov, pričom zohľadňuje najnovšie zmeny v regulačnom rámci. 	

N

n. a.

N

n. a.	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
	Bod 23
§ 9
O:1
P c

Bod 24
§ 9
O:3
P a

P b

P c

P d

P e

Bod 20
§ 8
O:1

P a

P b

P c

P d

O:2

P a

P b

P c

	c) zostavuje zoznam existujúcich a navrhovaných opatrení a nástrojov na podporu splnenia opatrení z národného plánu, vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy; zoznam aktualizuje každé tri roky a oznamuje Európskej komisii priamo, alebo ako súčasť akčných plánov energetickej efektívnosti,

(3) Ministerstvo alebo ním určená právnická osoba
a) vedie centrálnu evidenciu energetických certifikátov, vyhodnocuje ich obsah a výsledky vyhodnotenia podľa jednotlivých kategórií budov, prideľuje evidenčné číslo a doručuje údaje prevádzkovateľovi monitorovacieho systému efektívnosti pri používaní energie každoročne do 31. marca za predchádzajúci kalendárny rok,
b) sprístupňuje energetické certifikáty evidované podľa písmena a) na požiadanie orgánu dozoru podľa § 10,
c) zisťuje  nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a oznamuje Európskej komisii všetky vstupné údaje a odhady použité na toto zisťovanie a na základe toho vypracúva správu o zistenom výsledku, v ktorej uvedie aj opatrenia potrebné na podstatné zníženie zisteného rozdielu medzi minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť podľa § 4 ods. 1 a nákladovo optimálnou úrovňou podľa § 4 ods. 5 do nasledujúceho preskúmavania minimálnych  požiadaviek; správu aktualizuje každých päť rokov počnúc 30. júnom 2012 a oznamuje Európskej komisii priamo, alebo ako súčasť akčných plánov energetickej efektívnosti, 

d) zverejňuje 
1. informácie pre vlastníkov existujúcich budov o rôznych metódach a nákladovo efektívnych spôsoboch zlepšovania energetickej hospodárnosti budov a o existujúcich dostupných finančných nástrojoch určených na podporu zlepšenia energetickej hospodárnosti budov a ich samostatných častí,

2. zoznam certifikovaných budov s ich zatriedením do energetickej triedy podľa jednotlivých kategórií budov,

3. zoznam existujúcich a navrhovaných opatrení a nástrojov na podporu splnenia opatrení z národného plánu, vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy,

e) uskutočňuje kontrolu energetických certifikátov jedným alebo niekoľkými druhmi kontroly z týchto možností:

1. kontrolou platnosti vstupných údajov o budove a použitých údajov na vydanie energetického certifikátu, ako aj kontrolou výsledkov uvedených v energetickom certifikáte,

2. kontrolou vstupných údajov a overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte, vrátane poskytnutého odporúčania,

3. úplnou kontrolou vstupných údajov o budove, ktoré boli použité na vypracovanie energetického certifikátu, úplným overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte vrátane poskytnutého odporúčania a ak je to možné, aj kontrolou energeticky certifikovanej budovy na mieste s cieľom skontrolovať zhodu medzi špecifikáciami uvedenými v energetickom certifikáte a parametrami energeticky certifikovanej budovy.

(1) Vlastník budovy, na ktorú sa vzťahuje povinná certifikácia, je povinný mať energetický certifikát 

a) ku dňu začatia kolaudačného konania, ak ide o novú budovu alebo o existujúcu  budovu po  významnej obnove,

b) do dvoch mesiacov odo dňa zániku platnosti energetického certifikátu z dôvodu vykonania stavebných úprav budovy, ktoré majú vplyv na jej energetickú hospodárnosť, 

c) ku dňu uzatvorenia zmluvy o predaji alebo o nájme budovy alebo jej samostatnej časti,

d) do šesť mesiacov odo dňa vzniku povinnosti z iného dôvodu.

(2) Vlastník existujúcej budovy je povinný

a) zabezpečiť reguláciu zásobovania teplom v budove,  

b) zabezpečiť hydraulické vyváženie vykurovacej sústavy budovy po každom zásahu do jej tepelnej ochrany alebo technického systému,

c) uchovávať energetický certifikát počas jeho platnosti.	

n. a.

n. a.		
C 21	Konzultácie 

Aby sa umožnilo efektívne vykonávanie smernice, členské štáty uskutočnia relevantné konzultácie so zainteresovanými stranami vrátane miestnych a regionálnych orgánov v súlade s uplatniteľnými vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tieto konzultácie sú osobitne dôležité z hľadiska uplatňovania článkov 9 a 20.	n. a.				n. a.		
C 22	Prispôsobenie prílohy I technickému pokroku 

Komisia prispôsobuje body 3 a 4 prílohy I k tejto smernici technickému pokroku prostredníctvom delegovaných aktov v súlade s článkami 23, 24 a 25. 	n. a.				n. a.		
C 23

O 1

O 2

O 3

O 4	Vykonávanie delegovania právomocí 

1. Právomoc prijímať delegované akty uvedené v článku 22 sa Komisii udeľuje na obdobie piatich rokov od 8. júla 2010. Komisia predloží správu týkajúcu sa delegovaných právomocí najneskôr šesť mesiacov pred uplynutím tohto päťročného obdobia. Delegovanie právomoci sa automaticky predlžuje na rovnako dlhé obdobia s výnimkou prípadov, keď ho v súlade s článkom 24 Európsky parlament alebo Rada odvolá. 

2. Bez toho, aby bola dotknutá lehota uvedená v článku 5 ods. 1, právomoci na prijímanie delegovaných aktov uvedených v článku 5 sa Komisii udeľujú do 30. júna 2012. 

3. Komisia oznamuje delegovaný akt Európskemu parlamentu a Rade súčasne, a to hneď po jeho prijatí.

4. Právomoc prijímať delegované akty udelená Komisii podlieha podmienkam stanoveným v článkoch 24 a 25.	n. a.				n. a.		
C 24

O 1

O 2

O 3	Odvolanie delegovania právomocí 

1. Delegovanie právomocí uvedené v článkoch 5 a 22 môže Európsky parlament alebo Rada odvolať. 

2. Inštitúcia, ktorá začala vnútorný postup s cieľom rozhodnúť, či delegovanie právomocí odvolať, vyvinie úsilie na účely informovania druhej inštitúcie a Komisie s dostatočným predstihom pred prijatím konečného rozhodnutia, pričom uvedie delegované právomoci, ktorých by sa odvolanie mohlo týkať, a možné dôvody tohto odvolania. 

3. Rozhodnutím o odvolaní sa ukončuje delegovanie v ňom uvedených právomocí. Účinnosť nadobúda ihneď alebo k neskoršiemu dátumu, ktorý je v ňom určený. Nie je ním dotknutá platnosť už účinných delegovaných aktov. Uverejní sa v Úradnom vestníku Európskej únie.	n. a.				n. a.		
C 25

O 1

O 2

O 3	Námietky voči delegovaným aktom 

1. Európsky parlament alebo Rada môžu voči delegovanému aktu vzniesť námietky v lehote dvoch mesiacov odo dňa oznámenia. 
Na podnet Európskeho parlamentu alebo Rady sa táto lehota predĺži o dva mesiace. 

2. Ak do uplynutia tejto lehoty Európsky parlament ani Rada nevzniesli námietky voči delegovanému aktu, delegovaný akt sa uverejní v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudne účinnosť v deň, ktorý je v ňom stanovený. 
Delegovaný akt sa môže uverejniť v Úradnom vestníku Európskej únie a nadobudnúť účinnosť pred uplynutím uvedenej lehoty, ak Európsky parlament a Rada informovali Komisiu o tom, že nezamýšľajú vzniesť námietky. 

3. Delegovaný akt nenadobudne účinnosť v prípade, že Európsky parlament alebo Rada voči nemu vznesú námietky. Inštitúcia, ktorá námietky voči delegovanému aktu vznesie, uvedie dôvody takéhoto kroku.	n. a.	 			n. a.		
C 26
O 1

O 2	Výbor 
1. Komisii pomáha výbor. 

2. Ak sa odkazuje na tento odsek, uplatňujú sa články 3 a 7 rozhodnutia 1999/468/ES so zreteľom na jeho článok 8.	n. a.				n. a.		
C 27	Sankcie 

Členské štáty ustanovujú pravidlá o sankciách platné pri porušovaní vnútroštátnych predpisov prijatých na základe tejto smernice a prijímajú všetky opatrenia potrebné na zabezpečenie ich vykonávania. Stanovené sankcie musia byť účinné, primerané a odrádzajúce. Členské štáty oznámia tieto opatrenia Komisii najneskôr do 9. januára 2013 a bezodkladne jej oznámia všetky následné zmeny a doplnenia, ktoré sa ich týkajú.	N	zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
	§ 11
O:1

Bod 27
§ 11
O:1

Bod 28
§ 11
O:2
P a

P b

Bod 29
§ 12
O:1
P e

P f	Správne delikty
(1) Inšpekcia uloží pokutu  od 200 eur do 5000 eur oprávnenej osobe, ktorá vykonala energetickú certifikáciu v rozpore s ustanoveniami tohto zákona a technickými normami upravujúcimi výpočet, minimálne požiadavky alebo obsah a formu energetického certifikátu.

(2) Inšpekcia uloží pokutu od 500 eur do 3 000 eur právnickej osobe a fyzickej osobe-podnikateľovi, ktorá 

a)  ako vlastník 
1. nesplní povinnosť do piatich pracovných dní odo dňa prevzatia energetického certifikátu a energetického štítku od oprávnenej osoby vystaviť energetický štítok na nápadnom, pre verejnosť jasne viditeľnom mieste, ak ide o budovu, v ktorej viac, ako 250 m2 celkovej podlahovej plochy užíva právnická osoba verejného sektoru a verejnosť ju často navštevuje, alebo o budovu s celkovou podlahovou plochou viac, ako 500 m2,, ktorú verejnosť často navštevuje, 
2. neobstará v lehote podľa § 8 ods. 1 energetický certifikát, hoci je na to podľa tohto zákona povinná,
3. neuschová energetický certifikát na čas jeho platnosti, 
4. neodovzdá platný energetický certifikát novému vlastníkovi pri predaji budovy,
5. neodovzdá kópiu platného energetického certifikátu novému nájomcovi,
6. neodovzdá projektové energetické hodnotenie novému nadobúdateľovi budovy pri jej predaji pred začatím výstavby budovy alebo rozostavanej budovy,

b) vykonáva energetickú certifikáciu, hoci nie je oprávnenou osobou, alebo nemá odbornú spôsobilosť na príslušnú časť energetickej certifikácie podľa § 6 ods. 2.“.

e) neodovzdá projektové energetické hodnotenie nadobúdateľovi budovy pri jej predaji pred začatím výstavby budovy alebo rozostavanej budovy,

f) neuvedie ako súčasť ponuky na predaj alebo prenájom budovy alebo jej samostatnej časti v reklame v komerčnom médiu aj ukazovateľ jej integrovanej energetickej hospodárnosti z energetického certifikátu.	Ú		
C 28

O 1

O 2	Transpozícia 

1. Členské štáty prijmú a uverejnia najneskôr do 9. júla 2012 zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia potrebné na dosiahnutie súladu s článkami 2 až 18 a s článkami 20 a 27. 

Tieto ustanovenia uplatňujú najneskôr od 9. januára 2013, pokiaľ ide o články 2, 3, 9, 11, 12, 13, 17, 18, 20 a 27. 

Pokiaľ ide o články 4, 5, 6, 7, 8, 14, 15 a 16, tieto ustanovenia uplatňujú najneskôr od 9. januára 2013 na budovy, ktoré sú sídlom verejných orgánov, a najneskôr od 9. júla 2013 na ostatné budovy. 

V prípade jednotiek jednej budovy, ktoré sa prenajímajú, môžu odložiť uplatňovanie článku 12 ods. 1 a 2 do 31. decembra 2015. To však nesmie mať za následok vydanie menšieho počtu certifikátov, ako by sa v dotknutom členskom štáte vydalo v prípade uplatňovania smernice 2002/91/ES. 

Členské štáty uvedú priamo v prijatých opatreniach alebo pri ich úradnom uverejnení odkaz na túto smernicu. Takisto uvedú, že odkazy v platných zákonoch, iných právnych predpisoch a správnych opatreniach na smernicu 2002/91/ES sa považujú za odkazy na túto smernicu. Podrobnosti o odkaze a jeho znenie upravia členské štáty.

2. Členské štáty oznámia Komisii znenie hlavných ustanovení vnútroštátnych právnych predpisov, ktoré prijmú v oblasti pôsobnosti tejto smernice. 
	N

D
	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 575/2001 Z. z.
	C: III

Bod 32
§ 14a
O:1

O:2

O:3

§ 15
Bod 33 

Bod 34
príloha

§ 35 
O:7
	Tento zákon nadobúda účinnosť 1. januára 2013, okrem čl. II prvého bodu, ktorý nadobúda účinnosť 1. júla 2013.

(1) Do 9. júla 2015 sa povinnosť podľa § 5 ods. 2 písm. b) vzťahuje na budovy s viac ako 500 m2 celkovej podlahovej plochy.

(2) Do 31. decembra 2015 sa povinnosť podľa § 5 ods. 2  nevzťahuje na prenájom bytov a ich samostatných častí.

(3) Energetické certifikáty vydané do 31. decembra 2012 platia do uplynutia platnosti, ktorá je v nich uvedená.

Týmto zákonom sa preberajú právne akty Európskej únie 
uvedené v prílohe.

ZOZNAM PREBERANŹCH PRÁVNYCH AKTOV EURÓPSKEJ ÚNIE
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (prepracované znenie) (Ú. V. EÚ L 153, 18.6.2010)

 (7) Ministerstvá a ostatné ústredné orgány štátnej správy v rozsahu vymedzenej pôsobnosti plnia voči orgánom Európskej únie informačnú a oznamovaciu povinnosť, ktorá im vyplýva z právne záväzných aktov týchto orgánov.	U		
C 29	Zrušenie 
Smernica 2002/91/ES zmenená a doplnená nariadením uvedeným v prílohe IV časti A sa týmto zrušuje s účinnosťou od 1. februára 2012 bez toho, aby boli dotknuté povinnosti členských štátov týkajúce sa lehoty na transpozíciu smernice uvedenej v prílohe IV časti B do vnútroštátneho práva a na jej uplatňovanie. 
Odkazy na smernicu 2002/91/ES sa považujú za odkazy na túto smernicu a znejú v súlade s tabuľkou zhody uvedenou v prílohe V.	n. a.				n. a.		
C 30	Nadobudnutie účinnosti 
Táto smernica nadobúda účinnosť dvadsiatym dňom po jej uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie. 
	n. a.				n. a.		
C 31	Adresáti 
Táto smernica je určená členským štátom.	n. a.				n. a.		
Príloha I	Spoločný všeobecný rámec pre výpočet energetickej hospodárnosti budov 
(uvedený v článku 3) 

1. Energetická hospodárnosť budovy sa stanovuje na základe vypočítaného alebo skutočného ročného objemu energie spotrebovanej na uspokojenie rôznych potrieb súvisiacich s jej bežným používaním a odráža energetické potreby vykurovania a energetické potreby chladenia (energia potrebná na to, aby sa predišlo prehriatiu) určené na zachovanie stanovených teplotných podmienok budovy a potreby teplej vody pre domácnosti. 

2. Energetická hospodárnosť budovy sa vyjadruje transparentným spôsobom a zahŕňa ukazovateľ energetickej hospodárnosti a číselné ukazovatele a spotreby primárnej energie založenej na faktoroch primárnej energie jednotlivých energetických nosičov, ktoré sa môžu zakladať na národných alebo regionálnych vážených priemeroch alebo špecifickej hodnote pre výrobu na mieste. 
V metodike výpočtu energetickej hospodárnosti budov by sa mali zohľadniť európske normy a táto metodika by mala byť v súlade s príslušnými právnymi predpismi Únie vrátane smernice 2009/28/ES. 

3. Metodika sa ustanovuje s prihliadnutím aspoň na tieto aspekty: 
a) tieto skutočné tepelné charakteristiky budovy (vrátane jej vnútorných priečok): 
i) tepelnú kapacitu; 
ii) tepelnú izoláciu; 
iii) pasívne vykurovanie; 
iv) chladiace prvky a 
v) tepelné mosty; 
b) vykurovacie zariadenia a zariadenie na zásobovanie teplou vodou vrátane ich tepelnoizolačných charakteristík; 
c) klimatizačné zariadenia; 
d) prirodzené a nútené vetranie, čo môže zahŕňať vzduchotesnosť; 
e) zabudované osvetľovacie zariadenie (hlavne v nebytovom sektore); 
f) návrh, umiestnenie a orientáciu budovy vrátane vonkajšej klímy; 
g) pasívne solárne systémy a solárnu ochranu; 
h) podmienky vnútorného prostredia vrátane projektovaných podmienok vnútorného prostredia; 
i) vnútorné záťaže. 

4. Vždy keď je to dôležité pre výpočet, berie sa do úvahy pozitívny vplyv týchto aspektov: 
a) miestne podmienky solárnej expozície, aktívne solárne systémy a ostatné vykurovacie a elektrické systémy založené na energii z obnoviteľných zdrojov; 
b) elektrina vyrábaná v rámci kogenerácie; 
c) centralizované alebo blokové vykurovacie a chladiace systémy; 
d) prirodzené osvetlenie.

5. Na účely výpočtu by sa budovy mali primerane klasifikovať do týchto kategórií: 
a) rodinné domy rôznych typov; 
b) bytové domy; 
c) administratívne budovy; 
d) školské budovy; 
e) nemocnice; 
f) hotely a reštaurácie; 
g) športové zariadenia; 
h) budovy pre veľkoobchodné a maloobchodné služby; 
i) ostatné typy budov spotrebujúcich energiu.	N	zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.
návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
	§ 3
O:1

Bod 7
§ 3
O: 2

§ 3
O:3
P a

P b

P c

P d

P e

P f

P g

P h

P i

P j

P k

O:4
P a

P b

P c
P d

O:5
P a

P b

P c

P d

P e

P f

P g

P h

P i

O:6

§ 3
O:7

§ 3
O:7

	Energetická hospodárnosť budov
(1) Energetická hospodárnosť je množstvo energie potrebnej na splnenie všetkých energetických potrieb súvisiacich s normalizovaným užívaním budovy, najmä množstvo energie potrebnej na vykurovanie a prípravu teplej vody, na chladenie a vetranie a na osvetlenie.
 
(2) Energetická hospodárnosť budovy sa určuje výpočtom, alebo výpočtom s použitím nameranej spotreby energie a vyjadruje sa v číselných ukazovateľoch potreby energie v budove a primárnej energie. Primárnou energiou je energia z obnoviteľných a neobnoviteľných zdrojov, ktorá neprešla procesom konverzie ani transformácie.

(3) Výpočet zohľadňuje
a) charakteristiky stavebnej konštrukcie budovy, najmä tepelnotechnické vlastnosti obvodového a strešného plášťa a otvorových konštrukcií a tepelné straty spôsobené stavebnou konštrukciou a spôsobom jej užívania,
 
b) polohu a orientáciu budovy a vplyv vonkajších klimatických podmienok na vnútorné prostredie, najmä vplyv teploty vzduchu, vetra a slnečného žiarenia,
 
c) vnútorné prostredie vrátane projektovaných požiadaviek na vnútorné prostredie,
 
d) energetické vybavenie, najmä druh, typ a výkon vykurovacieho systému a systém zásobovania teplou úžitkovou vodou a ich tepelnoizolačné charakteristiky a účinnosť,
 
e) prirodzené vetranie, najmä vplyv tepelných strát na vnútorné prostredie,
 
f) zabudované osvetľovacie zariadenie, najmä jeho druh, typ, vek a fyzický stav, svetelný výkon a energetický príkon,
 
g) miestne pomery, najmä vplyv susedných budov,
 
h) pasívny solárny systém a solárna ochrana, najmä tepelný zisk pre vnútorné prostredie,
 
i) klimatizačný systém, najmä jeho druh, typ, výkon, vek a fyzický stav,
 
j) fyzický stav budovy,
 
k) ostatné faktory, ktoré ovplyvňujú spotrebu energie v budove, najmä vplyv tepelných ziskov.
 
(4) Výpočet musí zohľadniť vplyv
a) aktívneho solárneho systému a ostatných vykurovacích systémov a elektrických systémov založených na obnoviteľných energetických zdrojoch,
b) elektriny vyrábanej v zdroji s kombinovanou výrobou elektriny a tepla,
c) diaľkového alebo blokového vykurovania a chladenia,
d) denného osvetlenia.

(5) Na účely výpočtu sa budovy členia na tieto kategórie:
a) rodinné domy,
 
b) bytové domy,
 
c) administratívne budovy,
 
d) budovy škôl a školských zariadení,
 
e) budovy nemocníc,
 
f) budovy hotelov a reštaurácií,
 
g) športové haly a iné budovy určené na šport,
 
h) budovy pre veľkoobchodné a maloobchodné služby,
 
i) ostatné nevýrobné budovy spotrebujúce energiu.
 
(6) Ak ide o rodinné domy a bytové domy, výpočet nezohľadňuje vplyv faktorov uvedených v odseku 3 písm. f) a i).
 
(7) Podľa energetickej hospodárnosti sa jednotlivé kategórie budov zatrieďujú do energetických tried A až G. Každá energetická trieda je vyjadrená číselným rozpätím a je súčtom číselných ukazovateľov z jednotlivých miest a spôsobov spotreby energie v budove vyjadrených čiastkovými energetickými triedami.	Ú		
Príloha II	Nezávislé systémy kontroly energetických certifikátov a správy o kontrole 

1. Príslušné orgány alebo subjekty, na ktoré príslušné orgány delegovali zodpovednosť za implementáciu nezávislých systémov kontroly, uskutočňujú náhodný výber aspoň štatisticky významného percentuálneho podielu z celkového počtu každoročne vydávaných energetických certifikátov a podrobujú tieto certifikáty overovaniu. 

Overovanie sa zakladá na ďalej uvedených možnostiach alebo na rovnocenných opatreniach: 
a) kontrola platnosti vstupných údajov týkajúcich sa budovy a použitých na vydanie energetického certifikátu, ako aj výsledkov uvedených v certifikáte; 
b) kontrola vstupných údajov a overenie výsledkov uvedených v energetickom certifikáte vrátane poskytnutých odporúčaní; 
c) úplná kontrola vstupných údajov týkajúcich sa budovy a použitých na vydanie energetického certifikátu, úplné overenie výsledkov uvedených v certifikáte vrátane poskytnutých odporúčaní, a ak je to možné, kontrola budovy na mieste s cieľom skontrolovať zhodu medzi špecifikáciami uvedenými v energetickom certifikáte a certifikovanou budovou. 

2. Príslušné orgány alebo subjekty, na ktoré príslušné orgány delegovali zodpovednosť za implementáciu nezávislých systémov kontroly, uskutočňujú náhodný výber aspoň štatisticky významného percentuálneho podielu z celkového počtu správ o kontrolách vydávaných každoročne a podrobujú tieto správy overovaniu.		zák. č. 555/2005 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

zák. č. 555/2005 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.
	§ 10
O:1

P a

P b

P c
P d

§ 10
O:2

P a

Bod 25
§ 10
O:2
P a

§ 10
O:2
P b

Bod 24
§ 9
O:3
P a

P b

P c

P d

P e

P f	(1) Štátny dozor vykonáva Štátna energetická inšpekcia (ďalej len "inšpekcia"). Inšpekcia je oprávnená

a) vyzvať oprávnenú osobu odstrániť zistený nedostatok v energetickej certifikácii a určiť na tento účel primeranú lehotu, 
b) vyzvať vlastníka budovy splniť povinnosť umiestniť v budove energetický štítok, 
c) ukladať pokuty za správne delikty a prejednávať priestupky, 
d) predkladať návrhy na preskúšanie oprávnenej osoby.6)

(2) Inšpektor poverený výkonom štátneho dozoru podľa tohto zákona je 

a) oprávnený
1. nahliadať do výpočtu a do podkladov, ktoré oprávnená osoba použila na energetickú certifikáciu, 
2. požadovať od oprávnenej osoby vysvetlenie týkajúce sa energetickej certifikácie, 
3. požadovať od vlastníka budovy vysvetlenie týkajúce sa povinnosti umiestniť energetický štítok v budove, 
4. uložiť, a to aj opakovane, poriadkovú pokutu až do 500 eur oprávnenej osobe za sťažovanie výkonu štátneho dozoru neposkytnutím súčinnosti, najmä nesprístupnením výpočtu alebo podkladov použitých na energetickú certifikáciu, a neposkytnutím vysvetlenia a vlastníkovi budovy za neposkytnutie vysvetlenia alebo neumožnenie vstupu do budovy, v ktorej sa musí umiestniť energetický štítok, 
5. vstupovať do budov, v ktorých sa musia umiestňovať energetické štítky, 
6. zúčastniť sa na kolaudácii novej budovy alebo významne obnovenej budovy, 

b) povinný 
1. preukázať sa preukazom inšpektora pred začatím výkonu štátneho dozoru, 
2. zachovávať mlčanlivosť o všetkých skutočnostiach, ktoré sa dozvedel pri výkone štátneho dozoru.

(3) Ministerstvo alebo ním určená právnická osoba
a) vedie centrálnu evidenciu energetických certifikátov, vyhodnocuje ich obsah a výsledky vyhodnotenia podľa jednotlivých kategórií budov, prideľuje evidenčné číslo a doručuje údaje prevádzkovateľovi monitorovacieho systému efektívnosti pri používaní energie každoročne do 31. marca za predchádzajúci kalendárny rok,

b) sprístupňuje energetické certifikáty evidované podľa písmena a) na požiadanie orgánu dozoru podľa § 10,

c) zisťuje  nákladovo optimálne úrovne minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a oznamuje Európskej komisii všetky vstupné údaje a odhady použité na toto zisťovanie a na základe toho vypracúva správu o zistenom výsledku, v ktorej uvedie aj opatrenia potrebné na podstatné zníženie zisteného rozdielu medzi minimálnymi požiadavkami na energetickú hospodárnosť podľa § 4 ods. 1 a nákladovo optimálnou úrovňou podľa § 4 ods. 5 do nasledujúceho preskúmavania minimálnych  požiadaviek; správu aktualizuje každých päť rokov počnúc 30. júnom 2012 a oznamuje Európskej komisii priamo, alebo ako súčasť akčných plánov energetickej efektívnosti, 

d) zverejňuje 
1. informácie pre vlastníkov existujúcich budov o rôznych metódach a nákladovo efektívnych spôsoboch zlepšovania energetickej hospodárnosti budov a o existujúcich dostupných finančných nástrojoch určených na podporu zlepšenia energetickej hospodárnosti budov a ich samostatných častí,

2. zoznam certifikovaných budov s ich zatriedením do energetickej triedy podľa jednotlivých kategórií budov,

3. zoznam existujúcich a navrhovaných opatrení a nástrojov na podporu splnenia opatrení z národného plánu, vrátane opatrení a nástrojov finančnej povahy,

e) uskutočňuje kontrolu energetických certifikátov jedným alebo niekoľkými druhmi kontroly z týchto možností:
1. kontrolou platnosti vstupných údajov o budove a použitých údajov na vydanie energetického certifikátu, ako aj kontrolou výsledkov uvedených v energetickom certifikáte,

2. kontrolou vstupných údajov a overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte, vrátane poskytnutého odporúčania,

3. úplnou kontrolou vstupných údajov o budove, ktoré boli použité na vypracovanie energetického certifikátu, úplným overením výsledkov uvedených v energetickom certifikáte vrátane poskytnutého odporúčania a ak je to možné, aj kontrolou energeticky certifikovanej budovy na mieste s cieľom skontrolovať zhodu medzi špecifikáciami uvedenými v energetickom certifikáte a parametrami energeticky certifikovanej budovy.

f) uskutočňuje kontroly energetických certifikátov podľa písmena e) náhodným výberom štatisticky významného percentuálneho podielu z celkového počtu každoročne vydávaných energetických certifikátov.			
Príloha III	Rámec porovnávacej metodiky na identifikáciu nákladovo optimálnych úrovní požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov 

Porovnávacia metodika umožní členským štátom určiť energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov a ekonomické aspekty opatrení týkajúcich sa energetickej hospodárnosti a spojiť ich s cieľom identifikovať nákladovo optimálnu úroveň. 
K rámcu porovnávacej metodiky patria usmernenia, ktoré uvádzajú, ako používať tento rámec pri výpočte nákladovo optimálnych úrovní hospodárnosti. 
Rámec porovnávacej metodiky umožní zohľadniť spôsob používania, vonkajšie klimatické podmienky, investičné náklady, kategóriu budovy, náklady na údržbu a prevádzku (vrátane nákladov na energiu a jej úspor), prípadné príjmy z vyrobenej energie a prípadné náklady na likvidáciu. Mal by sa zakladať na príslušných európskych normách týkajúcich sa tejto smernice. 

Komisia tiež poskytne: 
— usmernenia k rámcu porovnávacej metodiky; tieto usmernenia poslúžia členským štátom na vykonanie ďalej uvedených krokov, 
— informácie týkajúce sa odhadovaného dlhodobého vývoja cien energie. 
Pre uplatnenie rámca porovnávacej metodiky členskými štátmi sa na úrovni členských štátov stanovia všeobecné podmienky vyjadrené ako parametre. 
Rámec porovnávacej metodiky vyžaduje od členských štátov, aby: 
— určili referenčné budovy, ktoré sú charakteristické a reprezentatívne svojím využitím a geografickým umiestnením vrátane vnútorných a vonkajších klimatických podmienok. Referenčné budovy sú budovy na bývanie a nebytové budovy, nové aj existujúce, 
— určili opatrenia energetickej efektívnosti, ktoré sa majú pri referenčných budovách posúdiť. Môžu to byť opatrenia týkajúce sa jednotlivých budov ako celku, jednotlivých prvkov budovy alebo kombinácie prvkov budovy, 
— posúdili konečnú a primárnu potrebu energie, ktorú potrebujú referenčné budovy a referenčné budovy, v ktorých sa uplatňujú určené opatrenia energetickej efektívnosti, 
— vypočítali náklady (t. j. čistú súčasnú hodnotu) na opatrenia energetickej efektívnosti (ako sa uvádza v druhej zarážke) počas očakávaného ekonomického životného cyklu uplatňované na referenčné budovy (ako sa uvádza v prvej zarážke) aplikovaním zásad rámca porovnávacej metodiky. 
Vypočítaním nákladov na opatrenia energetickej efektívnosti počas očakávaného ekonomického životného cyklu členské štáty posúdia nákladovú efektívnosť rozličných úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť. To umožní určiť nákladovo optimálne úrovne požiadaviek na energetickú hospodárnosť.	

n. a.

	návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

návrh zák. č.  xx/2012 Z. z.

	Bod 10
§ 4 
O:4

Bod 10
§ 4 
O:5

Bod 10
§ 4 
O:6

Bod 10
§ 4 
O:7
	(4) Ak sa významná obnova existujúcej budovy týka zmeny jej obalovej konštrukcie a technického systému, ktorá významne ovplyvní energetickú hospodárnosť budovy, projektant je povinný v projektovej dokumentácii na povolenie zmeny stavby navrhnúť také riešenie, aby sa zmenou dosiahlo splnenie minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť ako na novú budovu rovnakej funkčnosti, umiestnenia a kategórie. Na tento účel projektant musí navrhnúť použitie vhodných stavebných výrobkov a konštrukčných riešení v rozsahu, v akom je to technicky, funkčne a ekonomicky uskutočniteľné, a technický systém, ktorým sa dosiahne zvýšenie podielu energie získanej z obnoviteľných zdrojov energie v budove alebo v jej blízkosti.

(5) Nákladovo optimálnou úrovňou minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budovy (ďalej len „nákladovo optimálna úroveň“) sa rozumie úroveň energetickej hospodárnosti, ktorá vedie k najnižším nákladom počas odhadovaného ekonomického životného cyklu budovy, pričom najnižšie náklady sa určujú so zohľadnením investičných nákladov súvisiacich s energiou a nákladov na údržbu a prevádzku podľa kategórie budovy, vrátane nákladov na energie a úspory, príjmov z vyrobenej energie v budove a nákladov na likvidáciu budovy. Nákladovo optimálna úroveň sa nachádza v rozsahu úrovní energetickej hospodárnosti budovy, v ktorej je analýza nákladov a výnosov vypočítaná pre odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy pozitívna.

(6) Odhadovaný ekonomický životný cyklus budovy sa určuje buď pre celú budovu, ak sú požiadavky na energetickú hospodárnosť určené pre budovu ako celok, alebo sa určuje pre jej samostatnú časť, ak sú požiadavky na energetickú hospodárnosť určené len pre samostatnú časť.

(7) Na postup podľa odseku 5 sa použije rámec porovnávacej metodiky podľa osobitného predpisu3a) a parametre, ktoré ovplyvňujú výpočet, najmä vplyv klimatických podmienok a dostupnosť energetickej infraštruktúry.
      
Poznámka pod čiarou k odkazu 3a znie:
„3a)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) č. 244/2012 zo 16. januára 2012, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov vytvorením rámca porovnávacej metodiky na výpočet nákladovo optimálnych úrovní minimálnych požiadaviek na energetickú hospodárnosť budov a prvkov budov. (Ú.v. EÚ L 81, 21.3.2012)“.	

n. a.

		
Príloha IV	ČASŤ A Zrušená smernica v znení neskorších zmien a doplnení ( uvedená v článku 29)
ČASŤ B Lehoty na transpozíciu do vnútroštátneho práva a na uplatňovanie (uvedené v článku 29) 	n. a.				n. a.