Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 384/2011 Z. z. o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií a o doplnení niektorých zákonov a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov

Subjekt	Pripomienka	Typ	Vyh.	Spôsob vyhodnotenia	
MV SR 					
MZV SR 	K bodu 3 –  za slovami „ods. 3“  odporúčame doplniť slová „druhej vete“.
 Pripomienka legislatívno-technická.	O	N	Zvolená legislatívna technika.	
MH SR 	Všeobecne
Konštatujeme, že uhradenie odvodu negatívne ovplyvní kapitálovú primeranosť bánk, čo prinúti banky ku konzervatívnejšiemu poskytovaniu úverov podnikateľom. Posunutím hranice akceptovaného rizika pri poskytovaní úverov sa zníži objem poskytovaných úverov čo spôsobí spomalenie hospodárskeho rastu.	 O	N	Pripomienku berieme na vedomie.	
MH SR	Všeobecne a čl. II piatemu bodu
Čl. II uvádza, že zákon nadobúda účinnosť 1. septembra 2012. Vzhľadom na charakter a závažnosť materiálu zásadne nesúhlasíme s realizovanou skrátenou formou medzirezortného pripomienkového konania, pričom lehota na pripomienkovanie nedosahuje ani minimálne trvanie skráteného pripomienkového konania podľa legislatívnych pravidiel vlády.	Z	N	MH SR od pripomienky ustúpilo.	
MH SR	K doložke vybraných vplyvov
Žiadame v doložke pre posudzovanie vplyvov zohľadniť skutočnosť ods. 2 novelizačného bodu 5., podľa ktorého finančné prostriedky mimoriadneho odvodu sú účelovo určené na podporu rozvojových programov vlády Slovenskej republiky a na posilnenie vlastných zdrojov financovania právnických osôb zriadených na podporu zahraničnoobchodných operácií vývozcov a dovozcov. Zároveň žiadame doložku na podnikateľské vplyvy dopracovať o body 3.3 až 3.5.
Z predloženého materiálu nie je zrejmé, ako budú finančné prostriedky mimoriadneho odvodu použité. Pojem „štátne finančné aktíva“ zahrňuje mnohé aktivity (ako napr. odvod do Sociálnej poisťovne, pôžička pre MMF, oddlženie zdravotníctva, odkúpenie Transpetrolu, zvýšenie imania Slov. záručnej a rozvojovej banky a Eximbanky, pomoc pre   Cargo Slovakia, či Železnice SR), pričom neexistuje koncepcia, či iný dokument, ktorý by z časového a vecného hľadiska stanovil mechanizmus použitia prostriedkov.	Z	A		
MDVRR SR 					
MPRV SR	Bez pripomienok.				
MO SR 					
MS SR					
MPSVR SR 					
MŽP SR 					
MŠVVŠ SR 	Bez pripomienok.				
MK SR 					
MZSR 					
SVL ÚV SR 					
OAP SVL ÚV SR					
NBS	1. 	Stanovenie časového horizontu platnosti zvýšenej sadzby odvodu s jej postupným poklesom.
Do textu návrhu pripravovaného zákona navrhujeme premietnuť časové obmedzenie platnosti zvýšenej sadzby odvodu na obdobie vyplývajúce z dôvodovej správy (do konca roka 2015) s následným znižovaním sadzby odvodu po uplynutí tohto obdobia.
Táto pripomienka je zásadná.
Odôvodnenie: 
Aktuálny návrh znižuje atraktivitu bankového sektora v SR a zvyšuje riziko straty záujmu materských bánk nielen posilňovať aktivity na Slovensku ale aj obmedzovať súčasné (tzv. deleveraging). Podľa aktuálneho návrhu, by Slovensko bolo štátom s druhým najvyšším odvodom v rámci EU. Navyše, Maďarsko, ktoré má v súčasnosti najvyšší odvod, avizovalo jeho znižovanie v ďalšom období. Slovensko by sa tak stalo štátom s najvyšším odvodom. V situácii, keď európske bankové skupiny prehodnocujú svoju stratégiu v krajinách strednej a východnej Európy, časovo neobmedzená platnosť sadzby odvodu by bola veľmi negatívnym signálom v tomto smere.
Okrem toho navrhujeme zvážiť odstránenie procyklického charakteru osobitného odvodu zavedením princípu, podľa ktorého by sa výška sadzby menila v závislosti od ekonomického rastu napríklad nasledovne:

Rast HDP	
Sadzba odvodu	

≤ 0%	
0,15%	

> 0% a ≤ 2%	
0,25%	

> 2% a ≤ 5%	
0,40%	

> 5%	
0,55%	

Nastavenie odvodu totiž môže mať vážny dopad na stabilitu bankového sektora a na rozvoj bankového sektora potrebný pre rast ekonomiky v časoch ekonomickej recesie. Doterajšie ani navrhované nastavenie štruktúry odvodu neberie do úvahy v akej fáze ekonomického cyklu sa nachádza ekonomika a bankový sektor (analogická pripomienka bola uplatnená aj v rámci medzirezortného pripomienkového konania k návrhu terajšieho zákona). To znamená, že podľa doterajšieho aj navrhovaného nastavenia štruktúry odvodu budú banky platiť konštantne približne rovnakú sumu odvodu bez ohľadu na to, aký zisk budú dosahovať, alebo nakoľko budú rásť ich aktivity, najmä úvery. Napríklad, v roku 2009, teda v čase ekonomického poklesu a nízkeho zisku sektora, by bankový odvod tvoril až 53 % zo zisku sektora. Na druhej strane, v roku 2011, v čase dobrej ziskovosti, by tvoril len 15 % z celkového zisku. Dynamická štruktúra (napríklad výška sadzby odvodu podľa rastu HDP) by zároveň umožnila výber ešte vyššej sumy v časoch silného ekonomického rastu a tým umožnila rýchlejšiu konsolidáciu verejných financií	Z	ČA	Formou pozmeňovacieho návrhu v Národnej rade SR, ktorým sa navrhne vhodná metodika, na základe ktorej sa bude sadzba osobitného odvodu v nasledujúcich rokoch znižovať.	
NBS	2. 	Stanovenie maximálnej hornej hranice na osobitný odvod.
Navrhujeme zaviesť maximálnu hornú hranicu (strop) na osobitný odvod, a to do výšky celkového čistého zisku dosiahnutého danou bankou. 
Táto pripomienka je zásadná.
Odôvodnenie: 
Odvodová povinnosť pre banky, ktoré dosiahli stratu má zanedbateľný prínos pre štátny rozpočet, avšak zásadný negatívny vplyv na tieto inštitúcie. Keďže odvod podľa navrhovaného nastavenia je rovnomernejšie rozložený v zmysle veľkosti bánk (objemu ich pasív) aj ich schopnosti generovať zisk, najväčšiu časť odvedie 5 najväčších bánk. To znamená, že ak by odvod neplatili banky, ktoré skončili v strate, resp. banky by odvod platili iba do výšky dosiahnutého zisku, celková suma odvodu za sektor by sa výrazne nezmenila. Je to dané aj skutočnosťou, že vo všeobecnosti stratu vykazujú na Slovensku pobočky zahraničných bánk, resp. niekoľko stredne veľkých a malých bánk, ktorých podiel na celkových pasívach je však pomerne malý. V prípade, že takýto odvodový strop sa neurčí, hrozí, že v jednotlivých kalendárnych rokoch skončia vybrané banky v strate, čím sa automaticky oslabí ich kapitálová pozícia. Takýto dopad je v rozpore so základnou ideou bankového odvodu (vo všeobecnosti), ktorý by mal primárne slúžiť na vytvorenie akéhosi vankúša na krytie možných budúcich nákladov spojených s kapitálovou injekciou do niektorej banky zo strany vlády.	O	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.	
NBS	3. 	Konzultácia návrhu pripravovaného zákona s Európskou centrálnu bankou. 
Návrh pripravovaného zákona má predkladateľ (ministerstvo financií) povinnosť predložiť na vnútrokomunitárne pripomienkové konanie (konzultáciu) do Európskej centrálnej banky, pretože pripravovaný návrh zákona vzhľadom na jeho obsah podlieha povinnej konzultácii s Európskou centrálnou bankou podľa ustanovení čl.127 ods.4 a čl.258 Zmluvy o fungovaní Európskej únie v platnom znení (Ú.v.EÚ C83, 30.3.2010), ustanovení čl.4 Protokolu o Štatúte Európskeho systému centrálnych bánk a Európskej centrálnej banky v platnom znení (Ú.v.EÚ C83, 30.3.2010) a ustanovení rozhodnutia Rady (ES) č.98/415/ES z 29.júna 1998 o poradení sa vnútroštátnych orgánov s Európskou centrálnou bankou ohľadom návrhov právnych predpisov (Ú.v.ES L189, 3.7.2010; mimoriadne slovenské vydanie Ú. v.EÚ, kap. 01/zv. 01; korigendum Ú. v.EÚ L 234, 29. 8. 2006).
Pritom informáciu o skutočnosti, že návrh zákona podlieha vnútrokomunitárnemu pripomienkovému konaniu je potrebné uviesť aj do dôvodovej správy k návrhu pripravovaného zákona. 	O	A		
NBS	4. 	Účelové určenie štátnych finančných aktív vytvorených z osobitného odvodu bánk a možné dopady na systém ochrany vkladov.
Navrhujeme zachovať doterajšie ustanovenie § 4 ods. 3 o účelovom určení štátnych finančných aktív, ktoré sa vytvárajú z osobitného odvodu bánk (vybraných finančných inštitúcii).
Odôvodnenie: 
V súlade s celkovou filozofiou zákona o osobitnom odvode vybraných finančných inštitúcií odporúčame zachovať doterajšie účelové určenie štátnych finančných aktív, ktoré sa vytvárajú z osobitného odvodu bánk (vybraných finančných inštitúcii), na krytie nákladov spojených s riešením finančných kríz v bankovom sektore a na ochranu stability bankového sektora Slovenskej republiky. Finančné prostriedky získané z mimoriadneho odvodu by nemali byť účelovo určené na použitie mimo bankového sektora. 
V záujme ochrany stability bankového sektora by tiež zvýšenie bankového odvodu nemalo viesť k zníženiu odvodu do systému ochrany vkladov, teda do Fondu ochrany vkladov. Hoci podľa preloženého návrhu budú banky čeliť vyššiemu zaťaženiu, z dlhodobého hľadiska nie je strategické znížiť výšku odvodu do FOV, alebo zmeniť schému na ex post. Takého rozhodnutie by viedlo k oslabeniu už aj tak poddimenzovanej kapacity fondu a jeho prispievania k dôvere v slovenský bankový sektor. V predloženom materiáli správa ani v dôvodovej správe nie  je vzťah k systému ochrany vkladov a k plateniu príspevkov do Fondu ochrany vkladov uvedený.	O	ČA	V novom čl. II sa navrhuje úprava zákona č. 118/1996 Z. z. o ochrane vkladov, ktorou sa stanovuje nulová sadzba ročného príspevku na rok 2013, pričom pôjde o dočasné riešenie nakoľko od roku 2014 sa v súlade s pripravovanou smernicou o garančných schémach zavedie minimálna výška príspevku do Fondu ochrany na princípe ex-ante.	
NKÚ SR					
NSÚD SR	Bez pripomienok.				
GP SR					
KOZ SR	Bez pripomienok.				
SBA	Zásadne nesúhlasíme s Vami zvoleným postupom pripomienkového konania, ktoré trvá jeden pracovný deň. Takýto postup považujeme v rozpore s prehláseniami predsedu vlády SR p. Róberta Fica, ktorý viacnásobne verejne deklaroval, že všetky legislatívne zmeny budú prebiehať štandardným pripomienkovým konaním. Vzhľadom na skutočnosť, že návrh zákona nebol predložený na pripomienkovanie prostredníctvom stránok www.justice.gov.sk, bolo znemožnené k zákonu predkladať hromadné pripomienky. Žiadame preto o predloženie zákona do riadneho pripomienkového konania prostredníctvom stránky www.justice.gov.sk, pričom túto pripomienku považujeme za zásadnú a budeme ju tlmočiť aj na dnešnom pracovnom stretnutí s predsedom vlády SR.	Z	N	SBA ustúpila od pripomienky na rozporovom konaní dňa 28.05.2012.	
SBA	Zásadná pripomienka č.1: V § 3 odsek 2 zmeniť sadzbu odvodu na úroveň priemeru krajín Európskej únie , t.j. 0,05% pri súčasnej úrovni základni odvodu, resp. 0,025%  pri novej, navrhovanej základni odvodu).
Odôvodnenie: Rozšírením základu  bankového odvodu sa zaťaženie bankového sektora stáva najvyšším v EÚ, čo v konečnom dôsledku výrazne zvyšuje riziko obmedzovania úverovania firiem a obyvateľstva s negatívnym dosahom v strednodobom horizonte na ekonomický rast a zamestnanosť. 
Tabuľka 1: Zaťaženie sektora vo vybraných krajinách (dane z príjmu a bankové odvody k finančným aktívam)
v mil. EUR	
Slovensko*	
Maďarsko	
Česko	

hrubý zisk	
623,25	
-496,91	
2 499	

daň z príjmu	
143,35	
0,00	
398	

bankový odvod	
199,11	
614,13	

celková daň (daň+odvod)	
342,46	
614,13	
397,83	

odvody a dane k celkovým aktívam	
0,61%	
0,53%	
0,22%	

efektívna daňová sadzba	
54,95%	
-	
15,92%	

* aktuálne návrhy prepočítané podľa údajov za rok 2011 (bankový odvod 0,4% z rozšíreného základu a daň z príjmu 23 %)
 Zdroj: NBS, FOV, MNB, HFSA, HFSA, ECB
Súčasné zaťaženie slovenského bankového sektora (merané ako efektívna daňová sadzba) sa v priemere pohybuje na úrovni  33% (resp. 47% po započítaní vplyvu odvedenej DPH). Po predložených zmenách sa priemerná zaťaženosť  zvýši výrazne na 55 % (resp. 71,4 % po zahrnutí aj vplyvu neodpočítateľnej DPH). V individuálnych prípadoch zaťaženosť bánk presahuje aj úroveň 76% (bez započítania vplyvu neodpočítateľnej DPH). Niektorým bankám dokonca vplyvom zvýšeného odvodu vzniká strata v dôsledku, čoho sa znižuje hodnota vlastného kapitálu a aj úverová kapacita daných inštitúcií. Tento fakt tak bude mať negatívny dôsledok na ponuku úverov a konkurenciu.  
Zisk bánk  v súčasnosti predstavuje jediný spôsobom zvyšovania vlastného kapitálu banky, ktorý je nevyhnutný pre rast úverovania. Len za posledné 4 roky viac ako polovica zisku sektora ostala na Slovensku  a smerovala práve do vlastného kapitálu na podporu úverovej kapacity a ekonomiky. Aj vďaka nerozdeleným ziskom bánk objem úverov pre obyvateľstvo a podniky od začiatku krízy neklesal ale naopak vzrástol o viac ako 18% na 5,3 mld. EUR, čím výrazne prispel k ekonomickému rastu a zmierneniu dopadov hospodárskej krízy. Pre porovnanie za to isté obdobie objem úverov podnikom a firmám v eurozóne stúpol len o 2,5% (pričom v prípade podnikov dokonca klesol o 2,2%).
Navyše vďaka zvyšovaniu nerozdeleného zisku slovenský bankový sektor patrí medzi najstabilnejšie v Európe. Celková primeranosť najkvalitnejšieho vlastného kapitálu sa dnes na Slovensku v priemere pohybuje na úrovni 12,39%, pričom banky v Európe podľa aktuálnych pravidiel musia tento ukazovateľ navýšiť do konca júna z úrovne 4% na 9%. Vďaka tomu sa tak Slovenské firmy a obyvateľstvo, na rozdiel od niektorých európskych krajín, vyhlo obmedzovaniu úverovania.   
Negatívne dôsledky neprimeranej výšky bankového odvodu môžeme dnes pozorovať v Maďarsku, v krajine s najvyšším bankovým odvod v Európe. Aj vďaka tomu to kroku je Maďarsko jediná krajina V4 kde dlhodobo klesá objem poskytnutých úverov podnikom aj obyvateľstvu.  Za dva roky účinnosti zákona o bankovej dani klesol objem úverov podnikom o 13% a obyvateľstvu o 9%. Bilančná suma bankového sektora klesla v tom istom období (7%) ako dôsledok obmedzovania úverovania. 
Graf 1: Úverovanie v krajinách V4 (100= 31.12. 2008, zdroj: ECB)
 
Rovnako je potrebné podotknúť, že bankový odvod a jeho zvýšenie vníma ako významné riziko pre slovenský bankový sektor aj podľa skorších vyjadrení slovenský regulátor - Národná banka Slovenska. Podľa NBS „...špecifickým rizikom môže byť zvýšenie osobitného bankového odvodu, čo by sa mohlo negatívne prejaviť na ziskovosti bánk a následne aj na ich schopnosti posilňovať kapitálovú pozíciu“ . 
	Z	ČA	Formou pozmeňovacieho návrhu v Národnej rade SR, ktorým sa navrhne vhodná metodika, na základe ktorej sa bude sadzba osobitného odvodu v nasledujúcich rokoch znižovať.	
SBA	Zásadná pripomienka č.2: Zavedenie odpočítateľnej položky od základu odvodu vo výške odvedených prostriedkov odvedených do Fondu na ochranu vkladov, resp. znížiť príspevky do Fondu ochrany vkladov
Odôvodnenie: SBA požaduje zohľadniť  príspevky, ktoré dnes z poistených vkladov predovšetkým fyzických osôb platia banky do Fondu ochrany vkladov (ďalej len FOV) na ochranu vkladov. Navrhované legislatívne zmeny znevýhodňujú bežných klientov a retailovo zamerané a banky, ktoré už dnes odvádzajú príspevky vo výške 0,2% do FOV, resp. obdobných garančných schém v zahraničí. 
Príspevky do FOV nie sú týmto návrhom zákona dotknuté, hoci to bolo niekoľko krát verejne avizované. Znamená to, že celkové zaťaženie retailových vkladov je v zmysle predloženého návrhu zákona 0,6%, čo sa dotýka všetkých spotrebiteľov.	Z	A	Doplnením nového článku, ktorým sa navrhuje novelizovať zákon o ochrane vkladov.	
SBA	Zásadná pripomienka č.3: Zníženie základne odvodu o tie pasíva, ktoré nemajú charakter vkladov.
Odôvodnenie: Rozumieme snahe zjednotenia výšky odvodov pre vklady podnikateľov a retailových klientov. Pravdepodobne omylom však neboli zo základne vyňaté tie položky pasív, ktoré nemajú charakter vkladov, ako sú napríklad rezervy, preceňovania derivátov a pod. 	Z	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa. Z hľadiska transparentnosti zotrvávame na zákonom navrhovanej metodike výpočtu základu pre výpočet odvodu.	
SBA	Zásadná pripomienka č.4: Zrušenie § 6 odsek  1 a 2.
Odôvodnenie: Zaťaženie bankového sektora na Slovensku je už dnes najvyššie v krajinách EÚ. Dodatočné zaťaženie len zvyšuje riziká spomenuté v bode 1. Len samotná sadzba mimoriadneho odvodu vo výške 0,1% z nového základu odvodu (resp. 0,2% z pôvodnej úrovne odvodu) je 4-krát vyššia ako priemer krajín EÚ, kde bankový odvod zaviedli.  
Systémovo nesúhlasíme s tým, aby sa bankový odvod využíval na financovanie iných subjektov, ako je navrhované v §6 ods.2. Princípom pri zavádzaní odvodu bolo nastavenie určitej garančnej schémy, ktorá v prípade problémov finančného sektora mala zabezpečiť zdroje na zachovanie stability finančného sektora. Celá myšlienka sa však posúva do inej podoby, a to dokonca takej, ktorá umožní zvýhodnenie jedného člena SBA (Eximbanka) na úkor ostatných členov SBA, ktorí budú platiť odvody. Sme pripravený diskutovať o tom, aký má byť účel použitia vybraných prostriedkov z odvodu a participácie platiteľov odvodu na tom, aby prostriedky neboli zneužité na iný účel.
Zároveň považujeme zavedenie takéhoto mimoriadneho odvodu za protiústavné, pretože sa jedná o faktickú retroaktivitu, keď sú niektoré podnikateľské subjekty v priebehu trvania hospodárskeho obdobia dodatočne zaťažované odvodmi. Akékoľvek zmeny daňového alebo odvodového zaťaženia je právne prípustné robiť len od ďalšieho hospodárskeho obdobia, ktorým je v našom prípade kalendárny rok, t.j. od 1. 1. 2013.	Z	N	Pripomienka je v rozpore so zámerom predkladateľa.