Predkladacia správa
___________________________

Cieľom predloženého materiálu je poskytnúť informáciu o vývoji platobnej bilancie za rok 2002. 

Dynamický vývoj domáceho dopytu a jeho dovozná náročnosť, spolu s nízkym ekonomickým rastom v krajinách EÚ sa v roku 2002 prejavil v pretrvávaní vysokého schodku bežného účtu platobnej bilancie. Napriek tomu, že deficit obchodnej bilancie mierne poklesol, rast deficitu bilancie výnosov a pokles prebytku bilancie služieb a bežných transferov spôsobil, že došlo k zvýšeniu deficitu bežného účtu z minuloročných 84,4 mld. Sk na 87,9 mld. Sk. Rast nominálneho HDP v roku 2002 umožnil, že podiel deficitu bežného účtu na HDP poklesol z 8,5% na 8,2%.

Na výške deficitu bežného účtu sa v roku 2002 v rozhodujúcej miere podieľala obchodná bilancia, ktorá vytvorila schodok vo výške 96,6 mld. Sk (čo prestavovalo 9,1% HDP v porovnaní s 10,4% v roku 2001). 

V porovnaní s predchádzajúcim rokom došlo k spomaleniu dynamík rastu dovozu a vývozu, pričom tempo rastu vývozu vo výške 6,5% (v USD o 13,6%, v EUR o 8,1%) predstihlo tempo rastu dovozu, ktorého medziročný rast predstavoval 4,7% (v USD o 11,7%, v EUR o 6,2%).

Nižší ako očakávaný rast v krajinách EÚ viedol v roku 2002 k spomaleniu medziročnej dynamiky exportu v porovnaní s rokom 2001, pričom nárast vývozu dosiahol len 63,5% z nárastu z 2001 a 32% z nárastu v roku 2000. To sa najviac prejavilo v skupine polotovarov, ktoré v predchádzajúcich rokoch predstavovali výrazný potenciál rastu vývozu. 

V roku 2002 došlo k výraznému poklesu dynamiky slovenského dovozu oproti roku 2001. Cenový vývoj nerastných surovín a kurzový vývoj sa prejavili v nízkom hodnotovom vyjadrení dovozu surovín. V dôsledku toho bol za rok 2002 dosiahnutý ostatný dovoz s dynamikou 7,6%. 

Zvýšený dovoz v porovnaní s rokom 2001, ktorý sa prejavil  takmer vo všetkých skupinách polotovarov (železo a oceľ, výrobky zo železa a ocele, hliník, drevo a papier) dokumentuje, že rast hospodárstva sa aj v roku 2002 dosahoval pri zvýšených nárokoch na materiálové vstupy. Na druhej strane došlo v roku 2002 k výraznému zmierneniu dynamiky investičného dovozu, ako aj dovozu hotových výrobkov.    

V obchode so službami bol v roku 2002 vytvorený prebytok vo výške 20,7 mld. Sk. Kladné saldo bilancie služieb najviac ovplyvnila doprava, ktorej prebytok vo výške 25,5 mld. Sk sa oproti minulému roku zvýšil o 1,2 mld. Sk. Na rozdiel od dopravy v cestovnom ruchu došlo k poklesu aktívneho salda v dôsledku zvýšeného čerpania devízových prostriedkov slovenskými občanmi, ktoré predstihlo rast devízových príjmov od zahraničných turistov. Vysoký nárast čerpania devízových prostriedkov mohol súvisieť s posilňovaním slovenskej koruny  a predzásobovanín sa slovenských občanov cudzou menou. 

V štruktúre „iných služieb celkom“, u ktorých každoročne dochádza k prevýšeniu platieb nad inkasami, sa v roku 2002 prejavil hlavne nárast deficitu službieb finančného charakteru (právne, účtovné a audítorské, finančné a poisťovacie).

Zostávajúce položky bežného účtu, t.j. bilancia výnosov a bilancia bežných transferov zaznamenali výrazne  zhoršenie (spolu o 7,0 mld. Sk), hlavne v dôsledku rastúcich výdavkov za platené úroky.

Kapitálový a finančný účet skončil prebytkom vo výške 234,3 mld. Sk. V porovnaní s rovnakým obdobím minulého roku bol prebytok vyšší o 151,2  mld. Sk, t.j. o viac ako 187%. Uvedený nárast bol ovplyvnený vyššími príjmami z priamych zahraničných investícií, hlavne v dôsledku zvýšeného prílevu privatizačných priamych zahraničných investícii (predaje majetku vo vlastníctve štátu zahraničným subjektom prostredníctvom FNM predstavovali 152,0 mld. Sk a prílev PZI do ekonomiky SR, ktorý išiel na zvýšenie majetkovej účasti v podnikoch a bankách na území SR dosiahol 27,8 mld. Sk).

Napriek sterilizácii privatizačných príjmov v NBS a napriek rastu deficitu obchodnej bilancie a následne aj bežného účtu platobnej bilancie dochádzalo hlavne v 2. polroku k posilňovaniu kurzu koruny, čo bolo ovplyvnené rastúcimi priaznivými očakávaniami vo vývoji Slovenska (výsledky volieb, pozvánka do NATO a EÚ). Posilňovanie výmenného kurzu koruny voči EURu bolo tlmené aktivitami NBS tak na devízovom, ako aj na peňažnom trhu, nakoľko vývoj výmenného kurzu nezodpovedal ekonomickým fundamentom.  

Na príleve zdrojov na finančnom účte vo výške 229,4 mld. Sk sa najviac podieľal oficiálny sektor (vláda a NBS). Príjmy FNM z privatizácie štátnych podnikov spôsobili, že podiel oficiálneho sektora predstavoval 63,6% z celkového prílevu zdrojov na finančnom účte. Prílev zdrojov do bankového sektora s 26,8% podielom bol realizovaný hlavne poklesom vkladov a ostatných aktív slovenských bánk v zahraničí. Do podnikového sektora smerovalo 9,6% zdrojov. Hlavnou príčinou nízkeho prílevu do podnikovej sféry bolo prevýšenie splácania starých úverov nad novočerpanými dlhodobými finančnými úvermi podnikového sektora (aj v dôsledku splácania štátnych záruk prostredníctvom FNM).

Devízové rezervy NBS vypočítané na základe uskutočnených transakcií (príjmy mínus výdavky) pri abstrahovaní od kurzových rozdielov vzrástli o 160,6 mld. Sk, t.j. o 3 645,7 mil. USD. 

Stav devízových rezerv NBS k 31. 12. 2002 dosiahol 9,2 mld. USD. Ich výška postačovala na pokrytie 5,9-násobku priemerného mesačného dovozu tovarov a služieb v roku 2002. 

Celkový hrubý zahraničný dlh dosiahol k ultimu decembra 2002 podľa predbežných údajov výšku 13,2 mld. USD. Na náraste zahraničného dlhu SR dosiahnutom k ultimu roka 2002 sa podieľali podstatnou mierou predovšetkým kurzové rozdiely vyplývajúce z  aktuálnych prepočtov zahraničných záväzkov  na bázu USD.  

Podiel celkového hrubého zahraničného dlhu na obyvateľa SR dosiahol ku koncu decembra 2 452 USD (na začiatku roka to bolo 2 116 USD). 

Čistá zahraničná zadlženosť dosiahla ku koncu roku 2002 veriteľskú pozíciu 0,9 mld. USD, v porovnaní s dlžníckou pozíciou 2,0 mld. USD zo začiatku roka 2002.