Príloha 1

EURÓPSKA   RADA V BRUSELI
16. – 17. JÚN 2005

ZÁVERY   PREDSEDNÍCTVA

1.	Zasadnutiu Európskej rady predchádzal úvodný prejav predsedu Európskeho parlamentu Josepa Borrella, po ktorom nasledovala výmena názorov.

2.	Európska rada víta podpísanie prístupovej zmluvy, ku ktorému došlo 25. apríla 2005 v Luxemburgu a ktorá predstavuje ďalší dôležitý krok smerom k pristúpeniu Bulharska a Rumunska k Európskej únii. Tieto krajiny sa už podieľajú na prácach Európskej rady, Rady a jej prípravných orgánov ako aktívni pozorovatelia.

3.	Európska rada okrem toho pripomína svoje závery zo 17. a 18. júna 2004 a 16. a 17. decembra 2004 o rozšírení a zdôrazňuje potrebu ich vykonania v celom rozsahu.

4.	Európska rada sa zaoberala týmito otázkami:

I.	Finančný výhľad
II.	Hospodárske a sociálne otázky, otázky životného prostredia (lisabonská stratégia; trvalo udržateľný rozvoj)
III.	Priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti (haagsky program; terorizmus)
IV.	Vonkajšie vzťahy
V.	Rôzne

I.	FINANČNÝ VÝHĽAD

5.	Európska rada s poľutovaním konštatovala, že v tomto štádiu nebolo možné dosiahnuť celkovú dohodu o Finančnom výhľade. Zdôraznila potrebu prehľadnosti zdrojov, ktoré má Únia k dispozícii na podporu spoločných politík v budúcom rozpočtovom období, a zaviazala sa vynaložiť všetko úsilie na dosiahnutie tohto cieľa. Vzala na vedomie, že spoločne vykonané prípravné práce umožnili významný pokrok prác v tejto oblasti. Súhlasila, že je predovšetkým potrebné udržať zameranie a dynamiku, ktoré boli v diskusiách dosiahnuté prostredníctvom rokovacieho rámca vytvoreného z iniciatívy predsedníctva. 

6.	Európska rada vyzýva nadchádzajúce predsedníctvo, aby pokročilo v týchto diskusiách, využijúc dosiahnutý pokrok, s cieľom nájsť riešenie všetkých otázok nevyhnutných pre uzatvorenie celkovej dohody v čo najkratšom čase.

II.	HOSPODÁRSKE A SOCIÁLNE OTÁZKY, OTÁZKY ŽIVOTNÉHO PROSTREDIA

Trvalo udržateľný rozvoj

7.	Pri obnovení lisabonskej stratégie v marci 2005 Európska rada upresnila, že táto stratégia je súčasťou širšieho kontextu trvalo udržateľného rozvoja, na ktorého základe je potrebné vyhovieť súčasným potrebám bez toho, aby bola ohrozená schopnosť budúcich generácií uspokojovať svoje potreby.

8.	Európska rada opätovne potvrdzuje svoj príklon k trvalo udržateľnému rozvoju ako kľúčovému princípu, ktorým sa riadia všetky politiky a činnosti Únie. V tomto kontexte a na základe návrhu Komisie Európska rada schvaľuje „Vyhlásenie o hlavných zásadách trvalo udržateľného rozvoja“ (pozri prílohu I). Víta tento nový impulz a pripomína, že kľúčové ciele a hlavné zásady uvedené vo vyhlásení budú základom pre obnovenú stratégiu trvalo udržateľného rozvoja, ktorá bude zahŕňať ciele, ukazovatele a účinný monitorovací postup a ktorá sa v rámci možností prijme do konca roku 2005.

Obnovenie lisabonskej stratégie: partnerstvo pre rast a zamestnanosť

9.	V marci 2005 sa Európska rada uzniesla, že je nevyhnutné bez meškania obnoviť lisabonskú stratégiu a opätovne zamerať priority na rast a zamestnanosť. Tiež sa zhodla na tom, že na dosiahnutie tohto cieľa sa musia o to viac zmobilizovať všetky zodpovedajúce prostriedky jednotlivých štátov a Spoločenstva vrátane kohéznej politiky, v hospodárskom, sociálnom a environmentálnom rozmere stratégie, pričom sa bude medzi nimi rozvíjať súčinnosť.

10.	
V tomto kontexte Európska rada schvaľuje integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť na obdobie 2005 až 2008 pozostávajúce zo všeobecných usmernení hospodárskych politík, ktoré zabezpečujú všeobecnú hospodársku súčinnosť týchto troch rozmerov stratégie, a z usmernení politík zamestnanosti. S radosťou víta tento prvý výsledok nového prístupu, ktorý vymedzila na svojom zasadnutí v marci 2005 a ktorý v súlade s postupmi ustanovenými v zmluve umožňuje dynamickú a súdržnú koordináciu makroekonomických a mikroekonomických politík, ako aj politík zamestnanosti v rámci dvadsiatich štyroch integrovaných usmernení (pozri prílohu II), a to na základe prác všetkých zložení Rady zapojených do vykonávacieho procesu.

11.	S cieľom pokračovať v novom trojročnom riadiacom cykle musia členské štáty s prihliadnutím na časový rozvrh navrhnutý Komisiou premietnuť integrované usmernenia do ambicióznych národných reformných programov, ktoré by zohľadňovali ich osobitné potreby a situáciu a ktoré by odzrkadľovali tento integrovaný a jednotný prístup makroekonomických, mikroekonomických politík a politík zamestnanosti. Komisia na druhej strane predloží lisabonský program Spoločenstva pokrývajúci všetky opatrenia, ktoré je potrebné prijať na úrovni Spoločenstva. Tieto programy predstavujú nevyhnutný nástroj pre podporu rastu a zamestnanosti.

III.	PRIESTOR SLOBODY, BEZPEČNOSTI A SPRAVODLIVOSTI

Haagsky program

12.	Európska rada berie s uspokojením na vedomie skutočnosť, že Rada a Komisia prijali akčný plán na vykonávanie haagskeho programu, ktorého cieľom je posilniť priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Ciele haagskeho programu sú v tomto pláne premietnuté do konkrétnych opatrení. Z dôvodu rastúcej dôležitosti vonkajšieho rozmeru priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa plán koncom roka doplní o stratégiu, ktorú musí Rada v tejto oblasti prijať na základe návrhu GT/VS a Komisie.

13.	
Je nesmierne dôležité, aby členské štáty účinne a v stanovených lehotách vykonali jednotlivé opatrenia prijaté s cieľom uskutočniť akčný plán. Vzhľadom na to Európska rada berie na vedomie, že Rada skúma spôsoby transpozície a vykonávania rámcového rozhodnutia o európskom zatykači členskými štátmi. Európska rada zastáva názor, že sa vo všeobecnosti musí rozvinúť metóda hodnotenia.

14.	Európska rada víta dôraz, ktorý sa v akčnom pláne kladie na operačnú spoluprácu medzi rôznymi účastníkmi vnútornej bezpečnosti Únie. V tejto súvislosti vyzdvihuje pružnejší charakter najnovšej činnosti operačného útvaru policajných riaditeľov, Europolu a Eurojustu a víta začatie činnosti Agentúry pre riadenie operačnej spolupráce na vonkajších hraniciach členských štátov Európskej únie. Európska rada vyzýva Radu, aby zintenzívnila koordináciu týchto rôznych účastníkov, ako aj koordináciu týchto účastníkov s príslušnými orgánmi členských štátov.

15.	Európska rada súhlasí, že v druhom polroku 2006 zhodnotí vykonávanie haagskeho akčného plánu v súlade so svojím rozhodnutím z novembra 2004.

16.	Európska rada víta akčný plán boja proti drogám (2005 – 2008) v rámci protidrogovej stratégie (2005 – 2012).

Boj proti terorizmu

17.	Európska rada vzala na vedomie správu Rady o vykonávaní akčného plánu boja proti terorizmu. Víta dosiahnutý pokrok na legislatívnej úrovni v oblasti výmeny informácií medzi súdnymi a policajnými orgánmi a v oblasti boja proti financovaniu terorizmu. Poukazuje tiež na usmernenia, ktoré Rada vymedzila s cieľom vypracovať stratégiu v oblasti radikalizácie a náboru teroristov, najmä podporovaním dialógu medzi náboženstvami na národnej úrovni, ukončením hodnotenia národných protiteroristických opatrení partnermi, ako aj rozvojom analytických kapacít v rámci Generálneho sekretariátu Rady. Európska rada napokon víta, že Rada prijala dokument o vykonávaní koncepčného rámca pre EBOP a terorizmus.

18.	
Európska rada zdôrazňuje dôležitosť, ktorú prikladá pokroku dosiahnutému vo všetkých oblastiach akčného plánu boja proti terorizmu, najmä pokiaľ ide o dodržanie lehôt nadobudnutia účinnosti opatrení, ktoré sa považujú za prioritu z hľadiska účinného boja proti terorizmu tak, ako ich stanovila Európska rada v marci 2004.

19.	Európska rada si želá, aby sa v druhom polroku 2005 venovala prioritná pozornosť týmto bodom:

•	legislatívne práce zamerané na posilnenie policajnej a súdnej spolupráce, hlavne pokiaľ ide o výmenu informácií medzi policajnými orgánmi, príkaz na získavanie dôkazov, zadržiavanie údajov v telekomunikačnom styku, ako aj výmenu informácií a spoluprácu týkajúcu sa teroristických zločinov, a to v rámci možností;

•	pokračovanie v úsilí o lepšiu komunikáciu strategických a operačných informácií medzi členskými štátmi navzájom a medzi členskými štátmi na jednej strane a príslušnými agentúrami a útvarmi Únie na strane druhej v súlade s haagskym programom;

•	vypracovanie stratégie a akčného plánu v oblasti radikalizácie a náboru teroristov na základe Radou vymedzených usmernení;

•	sledovanie vykonávania odporúčaní, ktoré partneri vypracovali na základe hodnotenia národných protiteroristických opatrení a mechanizmov;

•	pokračovanie vo vykonávaní stratégie pre oblasť financovania terorizmu, najmä prostredníctvom kódexu na zabránenie zneužívania charitatívnych organizácií ako aj prostredníctvom posilnenia opatrení na zmrazenie aktív;

•	
posilnenie kapacít civilnej obrany, najmä zdravotníckych prostriedkov, ktoré sú k dispozícií v prípade bioteroristického útoku, ako aj budovanie jednotky rýchlej reakcie na základe útvarov civilnej ochrany členských štátov;

•	posilnenie politického dialógu o terorizme s tretími krajinami a medzinárodnej spolupráce v oblasti boja proti terorizmu a najmä prijatie všeobecného dohovoru proti medzinárodnému terorizmu v rámci Organizácie Spojených národov;

•	finalizácia programov pomoci pre určité prioritné tretie krajiny s cieľom posilniť ich protiteroristické opatrenia a mechanizmy a v tejto súvislosti vybudovanie siete odborníkov, ktorí by boli poverení reagovať na žiadosti tretích krajín o technickú pomoc;

•	opatrenia colnej spolupráce s cieľom zvýšiť bezpečnosť dodávateľského reťazca.

20.	Európska rada zhodnotí dosiahnutý pokrok na svojom zasadnutí v decembri 2005 a prehodnotí akčný plán boja proti terorizmu.

IV.	VONKAJŠIE VZŤAHY

Príprava samitu Organizácie Spojených národov, ktorý sa uskutoční v septembri 2005

21.	Európska rada sa domnieva, že samit Organizácie Spojených národov bude príležitosťou na opätovné potvrdenie našej podpory OSN ako nástroja právne zakotvených medzinárodných vzťahov. Opätovne potvrdzuje svoju pevnú podporu efektívnemu multilateralizmu a reformnému procesu v Organizácii Spojených národov. Zdôrazňuje, že správa, ktorú predložil generálny tajomník 21. marca 2005 a príspevok  predsedu Valného zhromaždenia z 3. júna 2005 predstavujú výborné východisko pre vypracovanie vyhlásenia, ktoré sa má prijať v septembri tohto roka v New Yorku.
22.	
Európska rada chce vyjadriť svoju vďačnosť generálnemu tajomníkovi za jeho vyčerpávajúcu a ucelenú správu. Stotožňuje sa s názorom generálneho tajomníka na jeho integrovanú koncepciu kolektívnej bezpečnosti a podporuje názor, podľa ktorého rozvoj, bezpečnosť a ľudské práva sú vzájomne závislé a navzájom sa posilňujú. S uspokojením víta navrhnuté stratégie pre oblasť rozvoja, bezpečnosti, ľudských práv, právneho štátu a demokracie.

23.	Európska rada považuje za nevyhnutné, aby sa dosiahol vyvážený a ambiciózny výsledok, ktorý by umožnil uskutočniť reformu OSN s cieľom konkrétnejšie a účinnejšie reagovať na multidimenzionálne hrozby a výzvy, ktoré vo svojej správe označil generálny tajomník.

24.	V tejto súvislosti Európska rada zdôrazňuje záväzok Európskej únie pokračovať v dialógu o podstatných bodoch so všetkými členskými krajinami OSN so zreteľom na prípravu samitu.

25.	Európska únia je priaznivo naklonená rozvoju spolupráce s Organizáciou Spojených národov a regionálnymi organizáciami, najmä v súvislosti s dialógom na vysokej úrovni medzi Organizáciou Spojených národov a regionálnymi organizáciami, ktorý sa bude konať 25. a 26. júla 2005.

26.	Pri príprave samitu zohráva kľúčovú úlohu rozvoj. Vzhľadom na to Európska rada víta dohodu, ktorú Rada dosiahla v oblasti oficiálnej rozvojovej pomoci (ODA), pričom pripomína, že prvoradú zodpovednosť za svoj rozvoj majú samotné rozvojové krajiny. V kontexte záväzku dosiahnuť na medzinárodnej úrovni dohodnutý cieľ 0,7 % pomeru ODA/HND, berie Európska rada s uspokojením na vedomie, že jej členské štáty sú na dobrej ceste k splneniu cieľa obsiahnutého v záväzkoch prijatých v Barcelone, podľa ktorých má ODA v roku 2006 predstavovať 0,39 % objemu HND. Rada opätovne potvrdila svoje odhodlanie splniť tieto záväzky a rozhodla sa stanoviť Európskej únii nový kolektívny cieľ, podľa ktorého má do roku 2010 uvedený pomer dosiahnuť 0,56 %. V dôsledku toho by sa dovtedy na ODA ročne vyčlenilo ďalších 20 miliárd EUR. 

27.	
V tomto kontexte je Európska rada pripravená opätovne potvrdiť, že v súlade s výsledkami dosiahnutými na zasadnutí Rady z 24. mája 2005 sa členské štáty, ktoré ešte nedosiahli 0,51% pomer ODA/HND, zaväzujú urobiť tak do roku 2010 v rámci svojich príslušných rozpočtových postupov, zatiaľ čo štáty, ktoré už túto úroveň prekročili, sa zaväzujú pokračovať vo svojom úsilí; členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ po roku 2002 a ktoré ešte nedosiahli 0,17% pomer ODA/HND, sa budú usilovať urobiť tak do roku 2010 v rámci svojich príslušných rozpočtových postupov, zatiaľ čo štáty, ktoré už túto úroveň prekročili, sa zaväzujú pokračovať vo svojom úsilí; členské štáty sa zaväzujú dosiahnuť 0,7% pomer ODA/HND do roku 2015, zatiaľ čo štáty, ktoré tento cieľ dosiahli, sa zaväzujú zotrvať nad touto úrovňou; členské štáty, ktoré pristúpili k EÚ po roku 2002, sa budú usilovať o dosiahnutie 0,33% pomeru ODA/HND do roku 2015.

28.	Európska rada vyzýva Radu, aby naďalej zvažovala najsľubnejšie možnosti týkajúce sa inovačných zdrojov financovania rozvoja s cieľom zväčšiť objem zdrojov, ktoré sú k dispozícii tak, aby boli trvalé a plánovateľné. 

29.	Európska únia je v spolupráci s medzinárodnými finančnými inštitúciami odhodlaná dosiahnuť dohodu o rozsahu a podmienkach pre ďalšie znižovanie multilaterálneho dlhu s cieľom zaistiť, aby v rámci individuálneho postupu bola zadlženosť znesiteľná z dlhodobého hľadiska.
V tomto kontexte víta dohodu G8 o úplnom odpustení multilaterálneho dlhu veľmi zadlženým chudobným krajinám.

30.	Európska rada pripomína, že súčasne so zvýšením financovania je potrebné zvýšiť kvalitu a účinnosť oficiálnej rozvojovej pomoci a že je rovnako potrebné posilniť kapacity a zabezpečiť životnosť zvýšenej oficiálnej rozvojovej pomoci partnerským krajinám. Víta vyhlásenie z Paríža o účinnosti pomoci a pripomína, že členské štáty a Komisia sa plne zaviazali bezodkladne zabezpečiť jej vykonanie a monitorovanie vrátane stanovenia overiteľných kľúčových cieľov, ako aj splnenie osobitných záväzkov, ktoré prijala Európska únia na fóre na vysokej úrovni v Paríži.

31.	
Európska rada zdôrazňuje, že je dôležité zohľadniť v jednotlivých politikách a v medzinárodnej spolupráci sociálny rozmer globalizácie.

32.	Európska rada potvrdzuje, že Európska únia bude naďalej zohľadňovať ciele rozvojovej spolupráce vo všetkých politikách, ktoré vykonáva a ktoré môžu mať vplyv na rozvojové krajiny. EÚ vynaloží osobitné úsilie na podporu a posilnenie jednotnosti rozvojových politík v rámci globálneho partnerstva pre rozvoj podľa rozvojového cieľa pre nové milénium (MDG) č. 8.

33.	EÚ považuje za prioritu rozvoj Afriky a zintenzívni svoje úsilie zamerané na pomoc africkým krajinám dosiahnuť rozvojové ciele pre nové milénium. Európska rada v tejto súvislosti opätovne potvrdzuje zámer Európskej únie zvýšiť finančnú pomoc subsaharskej Afrike tak, že africkému kontinentu kolektívne pridelí minimálne 50% z nárastu prostriedkov, ktorý sa odsúhlasil v rámci ODA, pričom sa zohľadnia priority jednotlivých členských štátov. Zlepší sa tiež pomoc krajinám, v ktorých sa skončili konflikty, ako aj pomoc nestabilným štátom.

34.	Európska rada považuje pri príprave samitu za svoje priority vytvorenie Komisie pre upevnenie mieru, predchádzanie konfliktom, boj proti terorizmu, prijatie zásad pre použitie sily, odzbrojenie, nešírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov a posilnenie kapacít Organizácie Spojených národov v oblasti zachovania mieru.

35.	Európska rada víta dohodu, ktorá sa dosiahla na Valnom zhromaždení Organizácie Spojených národov 13. apríla tohto roka, o dohovore o potláčaní jadrového terorizmu a vyzýva všetkých členov Organizácie Spojených národov, aby tento dohovor podpísali na septembrovom samite.

36.	
Čo sa týka odzbrojenia a nešírenia zbraní hromadného ničenia, Európska rada vyjadruje ľútosť, že sa na kontrolnej konferencii Zmluvy o nešírení jadrových zbraní (NPT) napriek úsiliu EÚ nepodarilo dosiahnuť konsenzus o dokumente, ktorý by sa zaoberal základnými otázkami. Európska rada pripomína dôležitosť, ktorú prikladá konsolidácii NPT a vyjadruje nádej, že sa o tejto problematike bude rokovať na septembrovom samite. Potvrdzuje svoju spoločnú pozíciu, ktorú prijala pre túto kontrolnú konferenciu, ako základ pre dosahovanie svojich cieľov pri budúcom preskúmaní zmluvy.

37.	Európska rada víta, že sa v reformných návrhoch venuje výnimočné miesto ľudským právam, právnemu štátu a demokracii. Európska rada v tejto súvislosti opätovne potvrdzuje svoju podporu koncepcii zodpovednosti za ochranu, ktorú musí vykonať Bezpečnostná rada. Podporuje posilnenie úlohy a prostriedkov vysokého komisára a vytvorenie Rady pre ľudské práva, ktorá by zasadala počas celého roka, ktorá by odrážala univerzálnosť ľudských práv a ich kľúčové postavenie v systéme OSN. Podieľa sa na úsilí o dosiahnutie rovnocenného postavenia ľudských práv s otázkami rozvoja, mieru a bezpečnosti. Podporuje tiež požiadavku posilniť úrad vysokého komisára aj prostredníctvom jeho súčinnosti s Bezpečnostnou radou. Tieto iniciatívy by mali posilniť zohľadňovanie ľudských práv v rámci činností Organizácie Spojených národov.

38.	V oblasti inštitucionálnych reforiem uznáva Európska rada potrebu reformy hlavných orgánov OSN, ktorými sú Valné zhromaždenie, Hospodárska a sociálna rada (ECOSOC) a Bezpečnostná rada, s cieľom posilniť reprezentatívnosť, transparentnosť a účinnosť systému. Podporuje tiež reformné úsilie v rozpočtovej oblasti a oblasti administratívneho riadenia, ktorého cieľom je umožniť OSN lepšie vykonávať svoj mandát.

39.	
Trvalo udržateľný rozvoj vrátane environmentálnych otázok a obáv sa musí vo väčšej miere zahrnúť do národných a medzinárodných programov a rozvojových stratégií. Európska rada podporuje naliehavú výzvu generálneho tajomníka na väčšiu integráciu medzinárodnej environmentálnej riadiacej štruktúry založenej na súčasných inštitúciách. V tomto zmysle, a so zreteľom na environmentálne výzvy v oblasti rozvoja, EÚ navrhuje, aby zasadnutie na vysokej úrovni, ktoré sa uskutoční v septembri 2005, začalo v rámci reformy OSN proces, ktorý povedie k rokovaniam o vytvorení agentúry OSN pre životné prostredie, vybudovanej na základe environmentálneho programu OSN (UNEP) s aktualizovaným a posilneným mandátom, ktorá bude založená na stabilných, primeraných a predvídateľných finančných príspevkoch a ktorá bude vykonávať svoju činnosť na rovnocennej úrovni s ostatnými špecializovanými agentúrami OSN. Táto agentúra so sídlom v Nairobi by umožnila integrovane a jednotne rozvinúť environmentálny rozmer trvalo udržateľného rozvoja a úzko by spolupracovala s multilaterálnymi agentúrami, pričom by každá z nich optimálne využívala svoje komparatívne výhody.

40.	Európska rada zdôrazňuje, že je nevyhnutné, aby konferencia ministrov WTO, ktorá sa má konať v decembri 2005 v Hongkongu, určila hlavné línie dohody s cieľom dokončiť dauhaský program pre rozvoj. Je potrebné dosiahnuť ambiciózne a vyvážené výsledky so zreteľom na hospodárske výzvy, s ktorými sa Európa musí vysporiadať, aby mohla ponúknuť rozvojovým krajinám možnosť plne sa začleniť do svetovej ekonomiky.

Západný Balkán

41.	Európska rada opätovne potvrdzuje svoj záväzok vykonávať v plnom rozsahu solúnsku agendu, ktorá zdôrazňuje, že budúcnosť krajín západného Balkánu je v Európskej únii. Potvrdzuje, že pokrok každej krajiny smerom k európskej integrácii pri zohľadnení vývoja acquis závisí od jej vlastného úsilia plniť kodanské kritériá a podmienky procesu stabilizácie a pridruženia.  Regionálna spolupráca a dobré susedské vzťahy ostanú aj v rámci tohto procesu základnými prvkami politiky EÚ.

42.	
Európska rada podporuje Bývalú juhoslovanskú republiku Macedónsko, aby zintenzívnila svoje úsilie v súvislosti so stanoviskom, ktoré Komisia predloží EÚ k jej žiadosti o pristúpenie. Víta nezanedbateľné úsilie, ktoré vynaložilo Srbsko a Čierna Hora, nabáda ho, aby toto úsilie ešte zintenzívnilo, a opätovne potvrdzuje, že túžbou Európskej únie je čo najskôr začať rokovania, ktorých cieľom bude uzavretie dohody o stabilizácii a pridružení. Potvrdzuje rovnaký zámer vo vzťahu k Bosne a Hercegovine, akonáhle budú splnené náležité podmienky. Európska rada tiež zdôrazňuje dôležitosť usporiadania slobodných a demokratických volieb v Albánsku v súlade s medzinárodnými normami vrátane volieb v regiónoch, kde žijú menšiny a v kontexte približovania sa tejto krajiny k EÚ. 

43.	Pri príležitosti spomienkových osláv desiateho výročia masakry v Srebrenici Európska rada zdôrazňuje, že plná a neobmedzená spolupráca krajín tohto regiónu s Medzinárodným trestným tribunálom pre bývalú Juhosláviu (ICTY) ostáva hlavnou požiadavkou pre pokračovanie ich približovania k EÚ. Očakáva, že táto spolupráca bude pokračovať a že sa bude posilňovať, až kým nebudú všetci obvinení, ktorí naďalej unikajú medzinárodnej spravodlivosti, predvedení pred tribunál. 

44.	Európska rada prijala vyhlásenie o Kosove, ktoré sa nachádza v prílohe III.

Európska politika susedstva

45.	Európska rada víta uzatvorenie prvej vlny akčných plánov v rámci Európskej politiky susedstva s Izraelom, Jordánskom, Marokom, Moldavskom, Palestínskou samosprávou, Tuniskom a Ukrajinou a víta rozhodnutie o vytvorení takýchto akčných plánov v roku 2005 s Arménskom, Azerbajdžanom a Gruzínskom, ktoré boli zahrnuté do Európskej politiky susedstva v júni 2004, ako aj s Egyptom a Libanonom a o príprave národnej správy o Alžírsku. Európska rada vyzýva Komisiu a GS/VS, aby podávali pravidelné správy o dosiahnutom pokroku.

46.	
Európska rada víta úsilie ukrajinskej vlády zaviesť v tejto krajine plnohodnotnú demokraciu a trhové sociálne hospodárstvo a víta jej príklon k európskym normám a hodnotám. Okamžite bude pokračovať v dialógu a v posilňovaní vzťahov medzi EÚ a Ukrajinou a podporuje rýchle vykonávanie akčného plánu EÚ – Ukrajina.

47.	Európska rada berie okrem toho na vedomie prijatie akčného plánu EÚ – Moldavsko a určenie osobitného zástupcu Európskej únie (OZEÚ) pre Moldavsko, ktoré sa čoskoro stane priamym susedom Európskej únie. Vyhlasuje, že je pripravená aktívne sa podieľať na hľadaní riešenia pre podnesterský konflikt a oceňuje zosilnenie dialógu na túto tému s Ruskom, Ukrajinou a OBSE.

48.	Európska rada potvrdzuje záväzok EÚ prehĺbiť svoje vzťahy s Bieloruskom vrátane vypracovania akčného plánu po tom, čo orgány tejto krajiny jasne preukážu ochotu rešpektovať demokratické hodnoty, právny štát a ľudské práva. EÚ je znepokojená zosilnením represie demokratických síl a občianskej spoločnosti v Bielorusku. EÚ prijme opatrenia, aby oboznámila bieloruský národ s výhodami európskej politiky susedstva a podporí posilňovanie občianskej spoločnosti a demokratizáciu v tejto krajine. 

Strategické partnerstvo so stredomorskými krajinami a krajinami Blízkeho východu

49.	Európska rada schválila správu predsedníctva, generálneho tajomníka/vysokého splnomocnenca a Komisie o vykonávaní Strategického partnerstva medzi EÚ a stredomorskými krajinami, ako aj s Blízkym východom. Európska rada zdôrazňuje význam partnerstva pre vzťahy EÚ s krajinami Blízkeho východu. Naďalej bude sledovať vykonávanie cieľov strategického partnerstva podľa zásad konania v duchu spoločnej zodpovednosti a partnerstva. Európska rada súhlasí s potrebou venovať osobitnú pozornosť vykonávaniu strategického partnerstva v krajinách, ktoré sa nachádzajú na východ od Jordánska. Na 15. spoločnom zasadnutí Rady pre spoluprácu v Perzskom zálive (GCC) a EÚ a stretnutí ministrov, ktoré sa konali 5. apríla 2005 v Manáme, sa potvrdila najmä spoločná politická vôľa podporiť vzťahy a spoluprácu vo všetkých oblastiach, nielen v oblasti obchodnej a hospodárskej.

Barcelonský proces

50.	Európska rada víta uskutočnenie VII. Euro-stredomorskej ministerskej konferencie v Luxemburgu, ktorá umožnila komplexné preskúmanie partnerstva od jeho začiatku v roku 1995, vymedzenie základov pre budúcnosť procesu a po prvýkrát aj prijatie spoločných záverov, ktoré sa okrem iného týkajú podpory politických a sociálnych reforiem v partnerských krajinách. Okrem toho vzala s uspokojením na vedomie pokrok v politickom a bezpečnostnom dialógu, ako aj v uskutočňovaní partnerstva v sociálnej, kultúrnej a humánnej oblasti barcelonského procesu, najmä prostredníctvom otvorenia 
Euro-stredomorskej nadácie Anny Lindhovej pre dialóg medzi kultúrami v Alexandrii a prostredníctvom vytvorenia mimovládnej euro-stredomorskej platformy v Luxemburgu. Európska rada napokon víta uskutočnenie prvého zasadnutia Euro-stredomorského parlamentného zhromaždenia v Káhire, ktoré predstavuje záväzok rešpektovať demokratické hodnoty a zásady v duchu spoločnej zodpovednosti, ktoré sú neoddeliteľnou súčasťou barcelonského procesu. Vyjadruje radosť nad mimoriadnou schôdzou na vysokej úrovni, ktorá sa uskutoční koncom novembra v Barcelone pri príležitosti desiateho výročia barcelonskej deklarácie.

51.	
Úplne začlenenie Líbye do barcelonského procesu je všeobecným cieľom politiky angažovanosti EÚ s touto krajinou. Účasť na tomto procese a následný postup smerom k uzavretiu dohody o pridružení naďalej závisia od ochoty tejto krajiny prijať v celom rozsahu a bez výhrad barcelonskú deklaráciu a barcelonské acquis. Pokračuje sa v konzultáciách o tejto veci a o ostatných nedoriešených otázkach. 

Irak

52.	Rada potvrdzuje odhodlanie EÚ pokračovať vo vykonávaní kompletného programu pomoci, ktorý Rada schválila 5. novembra 2004 a 21. februára 2005, aby sa dosiahol cieľ bezpečného, stabilného, zjednoteného, prosperujúceho a demokratického Iraku, ktorý rešpektuje ľudské práva a plne uplatňuje svoju suverenitu a ktorý bude konštruktívnym spôsobom spolupracovať so svojimi susedmi a s medzinárodným spoločenstvom. Pripomína pripravenosť Komisie a členských štátov v prípade irackej žiadosti podporovať ústavný proces za plnej spolupráce s OSN v súlade s rezolúciou 1546. Podporuje a povzbudzuje iracké orgány, aby pokračovali v úplnom zapájaní všetkých zložiek irackej spoločnosti do ústavného procesu a v podpore skutočného národného dialógu.

53.	Európska rada opätovne potvrdzuje svoj záväzok pomôcť irackým orgánom a irackému ľudu v súlade s oznámením Komisie s názvom „EÚ a Irak - rámec pre angažovanosť“, ktorý Európska Rada schválila v júni 2004, najmä podporou posilnenia systému trestného súdnictva a právneho štátu prostredníctvom misie EUJUST LEX, prispením k politickej, hospodárskej a sociálnej obnove Iraku a nepretržitým úsilím o prehĺbenie vzťahov medzi EÚ a Irakom, ktorého cieľom je vytvoriť pravidelný politický dialóg. V tomto kontexte víta návštevu ministerskej trojky, ktorá sa uskutočnila 9. júna 2005 v Bagdade, a potvrdzuje svoju vôľu rozvíjať kontakty medzi EÚ a Irakom. Európska rada víta operačný plán integrovanej misie právneho štátu pre Irak (EUJUST LEX), ktorý Rada prijala 13. júna 2005, čo umožní oficiálne začatie tejto výcvikovej misie EÚ pre Irak. S radosťou privítala oznámenie Komisie o jej zámere zriadiť v blízkej budúcnosti delegáciu v Bagdade.
54.	
Vyjadruje želanie, aby Medzinárodná konferencia Irak, ktorú spoločne organizujú Európska únia a USA v rámci politického procesu vymedzeného rezolúciou 1546 a ktorá sa bude konať 22. júna v Bruseli, pomohla vyjadriť podporu medzinárodného spoločenstva prioritám, ktoré iracké orgány určili na prechodné obdobie, s výhľadom nového rámca pre koordináciu pomoci v čo najkratšom čase. V tejto súvislosti Európska rada zdôrazňuje význam vedúcej úlohy irackej vlády, ako aj poradnej a pomocnej úlohy Organizácie Spojených národov.

Irán

55.	Európska rada víta obnovenie rokovaní o dohode o obchode a spolupráci a o politickej dohode s Iránom, ku ktorému došlo vďaka uzavretiu a efektívnemu vykonávaniu Parížskej dohody z novembra 2004. Zdôrazňuje dôležitosť, ktorú prisudzuje rovnocennému prístupu ku všetkým členským štátom v obchodnej oblasti. Potvrdzuje pripravenosť Únie preskúmať možnosti ďalšieho rozvoja politickej a hospodárskej spolupráce s Iránom na základe opatrení prijatých Iránom na riešenie otázok vyvolávajúcich obavy EÚ, ktoré sa týkajú boja proti terorizmu, ľudských práv a prístupu Iránu k mierovému procesu na Blízkom východe. Európska rada pripomína svoj záujem o dôveryhodný a efektívny dialóg o ľudských právach a dúfa, že sa čoskoro uskutoční budúce kolo na základe nových podmienok, ktoré schvália obe strany.

56.	Európska rada zdôrazňuje, že sa muselo zachovať úplné zastavenie všetkých činností súvisiacich s obohacovaním a úpravou, aby celý proces mohol pokračovať. Podporuje ďalšie úsilie o dosiahnutie dohody o dlhodobých opatreniach, ktorá poskytne medzinárodnému spoločenstvu objektívne záruky o výlučne mierových účeloch iránskeho jadrového programu. Európska rada víta medzinárodnú podporu, ktorú získal tento proces.

Mierový proces na Blízkom východe

57.	Európska rada prijala vyhlásenie o mierovom procese na Blízkom východe, ktoré sa nachádza v prílohe IV, ako aj vyhlásenie o Libanone (príloha V).

Transatlantické vzťahy

58.	Európska rada víta pozitívny vývoj transatlantických vzťahov v prvom polroku 2005. S uspokojením berie na vedomie návštevu amerického prezidenta Georgea W. Busha v európskych inštitúciách v Bruseli 22. februára 2005 a najmä jeho stretnutie s hlavami štátov alebo predsedami vlád. Tohtoročný samit EÚ a USA, ktorý sa bude konať 20. júna 2005 vo Washingtone, bude novou príležitosťou zaznamenať dosiahnutý pokrok vo vzťahu s týmto nenahraditeľným strategickým partnerom EÚ a prehĺbiť najmä transatlantické hospodárske väzby. Víta začatie strategického dialógu medzi Úniou a USA o východnej Ázii. Európska rada víta budúci samit EÚ – Kanada 19. júna 2005 v Niagara‑on‑the‑Lake, na ktorom bude možné zaznamenať upevnenie vzťahu EÚ – Kanada od prijatia programu partnerstva na ostatnom samite v marci 2004. Rovnako víta nedávne otvorenie rokovaní s Kanadou o dohode na posilnenie obchodu a investícií.

Rusko

59.	Európska rada víta výsledky 15. samitu EÚ – Rusko, ktorý sa konal 10. mája 2005, a osobitne prijatie „cestovných máp“ na vytvorenie štyroch spoločných priestorov, o ktorých zriadení sa rozhodlo na samite v Petrohrade v máji 2003 (spoločný hospodársky priestor, spoločný priestor slobody, bezpečnosti a spravodlivosti, priestor spolupráce v oblasti vonkajšej bezpečnosti a priestor pre výskum a vzdelávanie vrátane kultúrnych aspektov). Tieto „cestovné mapy“, ktoré predstavujú vyvážený celok, vymedzujú spoločné ciele vzťahov EÚ – Rusko, ako aj kroky nevyhnutné na dosiahnutie týchto cieľov, a stanovujú strednodobý program spolupráce medzi EÚ a Ruskom. Ich vykonávanie umožní posilniť strategické partnerstvo medzi EÚ a Ruskom a regionálnu spoluprácu najmä v rámci Severnej dimenzie.

60.	Európska rada berie s uspokojením na vedomie aj dobrý priebeh prvých konzultácií v oblasti ľudských práv, ktoré sa medzi Európskou úniou a Ruskom začali v marci 2005.

61.	Európska rada víta podpis dohody o hraniciach medzi Ruskom a Estónskom a dúfa, že sa podobná dohoda bude môcť čoskoro podpísať s Lotyšskom.

62.	Európska rada tiež víta záväzok Ruska ukončiť v priebehu roku 2008 evakuáciu ruských vojenských základní, ktoré ešte sú v Gruzínsku. Očakáva dôsledné plnenie všetkých záväzkov, ktoré sa prijali v Istanbule v roku 1999.

Vzťahy s Áziou

63.	Európska rada opätovne potvrdzuje význam, ktorý prikladá rozvoju vzťahov s Áziou vzhľadom na rastúcu úlohu, ktorú by mal tento región zohrávať pri riešení základných otázok, ktoré stoja pred medzinárodným spoločenstvom. V tomto kontexte víta výsledky ministerských stretnutí EÚ – Združenia krajín juhovýchodnej Ázie (ASEAN) a ázijsko-európskeho stretnutia (ASEM), ktoré sa uskutočnili v prvej polovici tohto roka.

64.	
Európska rada opätovne potvrdzuje svoju vôľu rozvíjať partnerstvo s Japonskom tak pri riešení hlavných medzinárodných otázok, ako aj na výlučne dvojstrannej úrovni. Je rozhodnutá posilniť strategický dialóg o bezpečnostnom rámci vo východnej Ázii, ktorého dôležitosť vyzdvihol 14. samit EÚ – Japonsko, ktorý sa konal 2. mája 2005 v Luxemburgu. Európska rada víta významný pokrok vo vykonávaní akčného plánu prijatého v roku 2001, ktorý potvrdzuje prehĺbenie vzťahov medzi rozšírenou Úniou a Japonskom. Opätovne sa pripomenula nevyhnutnosť užšej spolupráce v otázkach životného prostredia, energetiky, vedy a technológií. Európska rada berie s uspokojením na vedomie úspech Roku výmen medzi európskymi národmi a japonským národom.

65.	Európska rada víta tridsiate výročie nadviazania diplomatických vzťahov medzi EÚ a Čínou. Pripomína svoje odhodlanie rozvíjať strategické partnerstvo s Čínou prehlbovaním dialógu vo všetkých oblastiach, či už ide o hospodárske alebo politické otázky, a úsilím o rýchle riešenie obchodných sporov. Žiada Radu a Komisiu, aby urýchlili práce na novej rámcovej dohode. Zdôrazňuje význam, ktorý pripisuje dialógu o ľudských právach, ktorého 19. kolo sa uskutočnilo 24. a 25. februára 2005 v Luxemburgu.

66.	Európska rada tiež pripomína svoje závery zo 16. a 17. decembra 2004. Víta uskutočnený pokrok pri revízii kódexu správania a súboru nástrojov a vyzýva Radu, aby pokračovala v prácach na tomto základe.

67.	Európska rada napokon víta začatie strategického dialógu o Ázii so Spojenými štátmi americkými a Japonskom.

68.	Európska rada podporuje pokračovanie prác na príprave akčného plánu s Indiou, ktorý by mal byť prijatý na šiestom samite, ktorý by sa mal konať v druhom polroku 2005 v Dillí.

Vzťahy so štátmi Afriky, Karibiku a Tichomoria (AKT)

69.	Európska rada víta uzavretie rokovaní o revízii Dohody z Cotonou a dohody, ktorú v tejto otázke dosiahla so štátmi AKT 23. februára 2005. Táto revidovaná dohoda predstavuje pri zachovaní acquis Dohody z Cotonou zlepšenie partnerstva medzi štátmi AKT, Spoločenstvom a jeho členskými štátmi vo všetkých oblastiach.

Vzťahy s Afrikou

70.	Európska rada víta posilnenie dialógu a spolupráce medzi EÚ a všetkými africkými krajinami, ktoré bolo umožnené potvrdením Africkej únie (AÚ) ako politického rámca, ktorý je schopný podporovať africké riešenia otázok rozvoja. Cieľom tohto dialógu je strategické partnerstvo EÚ – Afrika, ktoré kladie dôraz na štyri hlavné línie: mier a bezpečnosť, riadenie, regionálna integrácia a obchod a rozvoj. Európska rada víta posilnenie kapacít na udržanie mieru a bezpečnosti v Afrike a sfunkčnenie štruktúr, ktoré sú s nimi spojené, najmä v rámci Africkej únie a subregionálnych organizácií, ktoré sa EÚ zaviazala podporovať.

71.	Európska rada si želá osobitne zdôrazniť, že Európska únia a jej členské štáty budú aj naďalej pomáhať najmä v Sudáne, oblasti Veľkých jazier, v západnej Afrike a Somálsku. Vyjadruje svoju úplnú podporu celoafrickým iniciatívam ako Nové partnerstvo pre rozvoj Afriky (NEPAD) alebo regionálnym iniciatívam, ako je proces, ktorý vzišiel z medzinárodnej konferencie o oblasti Veľkých jazier a víta narastajúcu aktivitu afrických organizácií, ako je Hospodárske spoločenstvo západoafrických štátov (ECOWAS), Juhoafrické rozvojové spoločenstvo (SADC) a Medzivládny úrad pre rozvoj (IGAD).

72.	
EÚ bude pokračovať vo svojom úsilí o obnovenie mieru a rozvoj v celom Sudáne, najmä prostredníctvom svojej pomoci misii Africkej únie v Sudáne (AMIS). Napríklad na konferencii darcov AMIS 26. mája 2005 v Addis Abebe predstavila EÚ komplexnú a významnú ponuku, ktorá zahŕňa pomoc na úrovni plánovania, logistiky a fungovania, vybavenia, strategickej a bojovej leteckej prepravy, posilnenia pozorovacích spôsobilostí AÚ a výcviku a policajných expertov a v iných civilných oblastiach, na základe žiadostí, ktoré predloží Africká únia a v spolupráci s ostatnými subjektmi medzinárodného spoločenstva, najmä OSN, NATO, USA a Kanadou. EÚ tiež vyzýva všetky strany k spolupráci s Medzinárodným súdnym dvorom s cieľom ukončiť stav beztrestnosti, odstrániť prekážky spravodlivosti a zavŕšiť zmierenie obyvateľstva Dárfúru. Európska rada je naďalej veľmi znepokojená pokračovaním hrubých a závažných porušovaní ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva voči civilnému obyvateľstvu v Dárfúre, ako aj prekážkami v úsilí humanitárnych organizácií, a pripomína sudánskej vláde jej zodpovednosť za zaistenie bezpečnosť obyvateľov a osôb, ktoré pracujú v ich prospech. Vyzýva všetky strany v Dárfúre, aby počas oznámeného obnovenia mierových rokovaní v dobrej viere rokovali o úplnej a konečnej mierovej dohode a aby plne spolupracovali s Organizáciou Spojených národov. Vyzýva všetky sudánske strany, aby plne a v celom rozsahu vykonávali komplexnú mierovú dohodu a začali rozsiahly proces demokratizácie.

73.	
Európska únia prispela k reforme v sektore bezpečnosti a k transformácii a stabilizácii v Konžskej demokratickej republike (KDR) začatím policajnej misie EÚ v Kinshase (EUPOL Kinshasa) v apríli 2005 a začatím poradnej a pomocnej misie v oblasti reformy sektora bezpečnosti (EUSEC KDR) 8. júna 2005. EÚ a jej členské štáty potvrdzujú, že sú pripravené zvážiť účinnejšiu podporu integrácie konžskej armády, najmä na základe informácií poskytnutých misiou EUSEC KDR. Tieto misie predstavujú konkrétne príklady vykonávania akčného plánu na podporu EBOP pre mier a bezpečnosť v Afrike. Týmto záväzkom obnovuje EÚ svoju podporu procesu transformácie a opätovne potvrdzuje svoju výzvu adresovanú konžským orgánom, aby prijali opatrenia potrebné pre hladký priebeh volieb, dobrú správu vecí verejných, transparentnosť a najmä pre pravidelné vyplácanie žoldu vojakom. Naliehavo vyzýva politickú opozíciu a občiansku spoločnosť, aby zohrali konštruktívnu a upokojujúcu úlohu v procese transformácie.

74.	Európska rada berie do úvahy úzky vzťah medzi mierom a bezpečnosťou na jednej strane a rozvojom afrických krajín na strane druhej a opätovne potvrdzuje odhodlanie EÚ pokračovať v podpore rozvoja afrického kontinentu v súlade so zásadami rovnosti a africkej iniciatívy. V tomto kontexte je dôležitým cieľom čo najskoršie uskutočnenie druhého samitu EÚ – Afrika v Lisabone. Európska rada okrem iného víta skutočnosť, že sa v rámci prác G8 pridelila priorita Afrike, a vzala na vedomie príspevok „Komisie pre Afriku“.

75.	V tomto kontexte pripomína Európska rada význam, ktorý pripisuje vzťahom medzi Európskou úniou a Afrikou. Vyzýva Radu, aby vypracovala dlhodobú komplexnú stratégiu týkajúcu sa Afriky v súvislosti so samitom OSN a vzhľadom na zasadnutie Európskej rady v decembri 2005.

Vzťahy s Latinskou Amerikou

76.	Európska rada pripomína záväzok Európskej únie posilniť partnerstvo s Latinskou Amerikou. S uspokojením berie na vedomie výsledky 12. stretnutia ministrov Únie a skupiny Rio, ako aj stretnutí ministrov s rôznymi subregionálnymi organizáciami Strednej a Južnej Ameriky, ktoré sa konali 26. a 27. mája 2005 v Luxemburgu.

77.	Európska rada víta rozhodnutie vyjadrené pri príležitosti nedávneho stretnutia s Mercosurom uzavrieť dvojstranné rokovania na úrovni regiónov s cieľom vytvoriť medziregionálnu dohodu o pridružení. Európska rada tiež víta, že sa v januári 2005 začalo vykonávať spoločné hodnotenie regionálnej hospodárskej integrácie Andského spoločenstva a Strednej Ameriky, a to uplatňovaním rozhodnutí prijatých na samite EÚ – LAC, ktorý sa konal v máji 2004 v Guadalajare.

EBOP

78.	Európska rada schvaľuje správu predsedníctva o Európskej bezpečnostnej a obrannej politike (EBOP), ktorá zahŕňa mandát pre nadchádzajúce predsedníctvo.

79.	V otázke vojenských spôsobilostí úspešne pokračujú koncepčné práce týkajúce sa bojových zoskupení, (ktoré sú súčasťou prvkov rýchlej reakcie). Na koordinačnej konferencii bojových zoskupení 11. mája sa konštatovalo, že záväzky členských štátov umožnia dosiahnuť cieľ stanovený na obdobie počiatočnej operačnej spôsobilosti v rokoch 2005 a 2006. Európska rada zdôrazňuje pokrok dosiahnutý z hľadiska zabezpečenia potrebných príspevkov na obdobie plnej operačnej spôsobilosti v rokoch 2007/2008.

80.	Európska rada víta opatrenia prijaté na urýchlenie procesu rozhodovania a plánovania operácií rýchlej reakcie EÚ.

81.	
Aktívne sa pokračovalo v rozvoji európskych civilných spôsobilostí s ohľadom na dosiahnutie hlavného civilného cieľa 2008 podľa časového harmonogramu, ktorý v decembri 2004 stanovila Európska rada. Mohli sa tak vypracovať strategické východiská plánovania a ilustračné scenáre, ktoré sa týkajú stability a obnovy, predchádzania konfliktom, cieleného posilnenia inštitúcií a civilnej podpory humanitárnych operácií. Pokračovalo sa aj v práci na rýchlom nasadení kapacít civilného krízového riadenia.

82.	Európska rada poukazuje na to, že vývoj nástrojov EBOP je súčasťou jednotného prístupu. Civilno-vojenská jednotka, o ktorej vytvorení sa rozhodlo na zasadnutí Európskej rady v decembri 2003, začala svoju činnosť. Táto jednotka bude schopná vytvoriť operačné centrum, ktoré bude k dispozícii najneskôr v júni 2006.

83.	Európska obranná agentúra (EOA) je odteraz plne zapojená do plnenia svojho prvého ročného pracovného programu. Predložili sa hlavné projekty v oblastiach, ktoré predstavujú štyri piliere činností EOA: vojenské spôsobilosti, zbrojenie, priemysel a trh a výskum a technológie.

84.	Európska rada s uspokojením zaznamenala, že sa úspešne začala realizovať koncepcia výcviku EÚ v oblasti EBOP. Vymedzil sa spôsob fungovania Európskej bezpečnostnej a obrannej akadémie. Tým sa splnili podmienky potrebné na založenie akadémie.

85.	Európska rada opätovne potvrdzuje svoj záujem posilniť partnerstvá a spoluprácu s tretími krajinami a medzinárodnými orgánmi. EÚ a NATO pokračovali v spolupráci v rámci svojho strategického partnerstva v oblasti krízového riadenia. Európska rada víta skutočnosť, že vykonávanie operácie ALTHEA, ktorú EÚ vedie v Bosne a Hercegovine, efektívne pokračuje v kontexte dohôd „Berlín plus“ s NATO.

86.	
Spolupráca s OSN v oblasti krízového riadenia zaznamenala ďalší pokrok a prejavila sa najmä v kontexte intenzívneho štábneho nácviku EÚ – OSN, ako aj v úzkej spolupráci medzi misiou EUPOL Kinshasa a misiou MONUC.

87.	Európska rada berie s uspokojením na vedomie aj dosiahnutý pokrok v posilňovaní partnerstva s Ukrajinou a Kanadou v oblasti operácií krízového riadenia, ktoré vedie EÚ, s Ruskom v rámci spoločného priestoru vonkajšej bezpečnosti, so stredomorskými partnermi v kontexte Euromedu a s Africkou úniou.

88.	Európska rada s uspokojením zaznamenala vykonávanie akčného plánu na podporu mieru a bezpečnosti v Afrike v rámci EBOP. Cieľom akčného plánu je pomáhať africkým organizáciám a africkým štátom nadobudnúť autonómnu spôsobilosť predchádzať konfliktom a riadiť ich, pričom sa osobitná pozornosť venuje Africkej únii.

89.	Európska rada schvaľuje správu predsedníctva o aktivitách EÚ v rámci predchádzania konfliktom a zdôrazňuje potrebu pokračovať v prácach v tejto oblasti.

V.	Rôzne

Boj proti HIV/AIDS a iným prenosným chorobám

90.	Európska rada berie s veľkým znepokojením na vedomie zvýšený výskyt HIV/AIDS v členských štátoch, susedných krajinách, ako aj v celosvetovom meradle a zdôrazňuje nevyhnutnosť koordinovaného a integrovaného prístupu Spoločenstva v boji proti tejto pliage.
91.	
Európska rada pripomína dôležitosť aktívnej spolupráce medzi členskými štátmi a Komisiou zameranej na zlepšenie všeobecných znalostí a povedomia širokej verejnosti v oblasti prevencie infikovania vírusom HIV, na podporu bezpečného a zodpovedného sexuálneho správania a praktík, na zabezpečenie všeobecného prístupu k liečbe, na zlepšenie prístupu k prevencii, k liečbe závislosti a k službám v oblasti zníženia škodlivých účinkov drog pre tých, ktorí užívajú drogy intravenózne a na zachovanie nediskriminačného prostredia v spoločnosti. Členské štáty a Komisia sa vyzývajú, aby na úrovni Spoločenstva pokračovali vo výmene najlepších postupov a skúseností a aby podporovali investície do vhodných výskumných a vývojových činností.

92.	Európska rada vyzýva členské štáty, aby pokračovali v sústavnom úsilí o udržanie a rozvoj trvalo udržateľného, dostupného a prístupného systému zdravotnej starostlivosti, ktorý slúži ako základ pre prevenciu, liečbu a starostlivosť, a aby v tomto kontexte venovali osobitnú pozornosť tomu, aby všetci, ktorí to potrebujú, mali prístup k dostupnej antiretrovirálnej liečbe, ako aj k iným spôsobom liečby.

93.	Európska rada víta skutočnosť, že Rada schválila európsky akčný program boja proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze prostredníctvom vonkajšej činnosti. Tento program predstavuje základ obnovenej a zosúladenej činnosti EÚ vo všetkých partnerských krajinách, ako aj na celosvetovej úrovni prostredníctvom spoločných opatrení zameraných predovšetkým na podporu integrovaného prístupu v boji proti týmto trom chorobám, na posilnenie kapacít partnerských krajín, na zvýšenie dostupných zdrojov a prostriedkov a na podporu výskumu a vývoja nových nástrojov prevencie a liečby týchto troch chorôb.

94.	
Európska rada žiada Komisiu a členské štáty, aby posilnili spoluprácu a koordináciu v boji proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, ako aj v rámci úplného vykonávania káhirského akčného programu/ICPD + 10 s tým, aby sexuálne a reproduktívne zdravie a práva predstavovali kľúčový prvok v prevencii HIV a AIDS a aby v prípade potreby začleňovali činnosť v oblasti prevencie AIDS a sexuálneho a reproduktívneho zdravia a práva, ktoré sú s ním spojené.

95.	Európska rada tiež pripomína potrebu zachovať v Svetovej obchodnej organizácii (WTO) ľahký prístup k liekom pre rozvojové krajiny, ktoré nemajú výrobné kapacity. Zdôrazňuje význam značného európskeho príspevku k obnove Globálneho fondu na boj proti AIDS, tuberkulóze a malárii na roky 2006 a 2007 na konferencii, ktorá sa uskutoční v septembri 2005 v Londýne.

96.	Európska rada vyzýva členské štáty a Komisiu, aby podporovali dialóg a spoluprácu s krajinami na národnej, regionálnej a globálnej úrovni, ako aj s medzinárodnými organizáciami ako napríklad UNAIDS, a pokračovali v nich v rámci zdravotnej a rozvojovej politiky s cieľom dosiahnuť ďalší pokrok v boji proti šíreniu HIV/AIDS.

Iniciatíva „zelená diplomacia“

97.	Európska rada okrem iného vzala na vedomie správu o dosiahnutých výsledkoch iniciatívy „zelená diplomacia“, ktorú začala v júni 2003. V tejto súvislosti víta prebiehajúce úsilie zamerané na lepšiu integráciu otázok životného prostredia a trvalo udržateľného rozvoja vo vonkajších vzťahoch.

________________________

PRÍLOHA I

VYHLÁSENIE O HLAVNÝCH ZÁSADÁCH
TRVALO UDRŽATEĽNÉHO ROZVOJA

Trvalo udržateľný rozvoj je zmluvne stanoveným kľúčovým cieľom všetkých politík Európskeho spoločenstva. Je zameraný na neustále zlepšovanie kvality života súčasných i budúcich generácií na Zemi. Jeho predmetom je zachovanie schopnosti Zeme udržiavať život v celej jeho rozmanitosti. Spočíva na zásadách demokracie a právneho štátu, ako aj na rešpektovaní základných práv vrátane slobody a rovnakých príležitosti pre všetkých. Zabezpečuje solidaritu v rámci jednotlivých generácií a medzi nimi. Usiluje sa podporovať dynamické hospodárstvo, plnú zamestnanosť, vysokú úroveň vzdelania, ochrany zdravia, sociálnej a územnej celistvosti, ako aj vysokú úroveň ochrany životného prostredia v bezpečnom svete, v ktorom sa žije v mieri a v ktorom sa rešpektuje kultúrna rôznorodosť.
S cieľom dosiahnuť tieto ciele v Európe a vo svete sa Európska únia a jej členské štáty, samy alebo s partnermi, zaväzujú sledovať a rešpektovať tieto ciele a zásady:

Kľúčové ciele

Ochrana životného prostredia
Zachovať schopnosť Zeme udržiavať život v celej jeho rozmanitosti, rešpektovať obmedzenosť prírodných zdrojov planéty a zabezpečiť vysokú úroveň ochrany a zvýšenie kvality životného prostredia. Predchádzať znečisťovaniu životného prostredia, znižovať ho a podporovať trvalo udržateľnú výrobu a spotrebu, aby sa prerušilo prepojenie medzi hospodárskym rastom a zhoršovaním životného prostredia.

Sociálna rovnosť a súdržnosť
Podporovať demokratickú, zdravú, bezpečnú a spravodlivú spoločnosť, ktorá sa zakladá na sociálnej integrácii a súdržnosti a ktorá rešpektuje základné práva a kultúrnu rôznorodosť, zabezpečuje rovnosť medzi mužmi a ženami a bojuje proti akejkoľvek podobe diskriminácie.

Hospodárska prosperita
Podporovať prosperujúce, inovačné a konkurencieschopné hospodárstva, bohaté na znalosti, ktoré je účinné pri ochrane životného prostredia a ktoré zaručuje vysokú životnú úroveň, plnú zamestnanosť a kvalitnú prácu v celej Európskej únii.

Prevzatie zodpovednosti na medzinárodnej scéne
Podporovať vytváranie demokratických inštitúcií na celom svete, ktoré sa zakladajú na mieri, bezpečnosti a slobode, a brániť stabilitu týchto inštitúcií. Aktívne podporovať trvalo udržateľný rozvoj vo svete a zabezpečovať súlad vnútorných a vonkajších politík Európskej únie s globálnym trvalo udržateľným rozvojom a s jej medzinárodnými záväzkami.

Hlavné zásady politík

Podpora a ochrana základných práv
Umiestniť človeka do centra politík Európskej únie prostredníctvom podpory základných práv, boja proti všetkých formám diskriminácie a príspevku k zmenšeniu chudoby a odstraňovaniu sociálneho vylúčenia na celom svete.
Solidarita v rámci jednotlivých generácií a medzi nimi
Reagovať na potreby súčasných generácií bez toho, aby bola ohrozená schopnosť budúcich generácií uspokojovať svoje potreby v Európskej únii a inde.
Otvorená a demokratická spoločnosť
Zaručiť občanom možnosť vykonávať ich právo na prístup k informáciám a zabezpečiť im prístup k spravodlivosti. Ponúknuť spôsoby konzultácie a účasti všetkým zainteresovaným stranám a združeniam.

Účasť občanov
Posilniť účasť občanov na rozhodovaní. Zlepšiť informovanosť a povedomie o trvalo udržateľnom rozvoji. Informovať občanov o ich vplyve na životné prostredie a možnostiach pre trvalo udržateľné voľby.
Účasť podnikov a sociálnych partnerov
Posilniť sociálny dialóg, sociálnu zodpovednosť podnikov a partnerstvá medzi verejným a súkromným sektorom s cieľom podporiť spoluprácu a spoločnú zodpovednosť v otázke zavádzania trvalo udržateľnej výroby a spotreby.
Súlad politík a riadenia
Podporovať súlad medzi všetkými politikami Európskej únie a medzi činnosťami na miestnej, regionálnej, národnej a celosvetovej úrovni s cieľom zvýšiť ich príspevok k trvalo udržateľnému rozvoju.
Integrácia politík
Podporovať integráciu hospodárskych, sociálnych a environmentálnych aspektov takým spôsobom, aby boli v súlade a navzájom sa posilňovali plným a úplným využívaním nástrojov zameraných na lepšiu tvorbu práva, ako sú vyvážené hodnotenie vplyvu a konzultácie so zúčastnenými stranami.
Využívanie najlepších dostupných znalostí
Venovať pozornosť tomu, aby sa politiky vypracovali, hodnotili a vykonávali na základe najlepších dostupných znalostí a aby boli hospodársky, sociálne a environmentálne zdravé a nákladovo efektívne.
Zásada predchádzania škodám
V prípade vedeckej neistoty vykonať hodnotiace postupy a vhodné preventívne opatrenia s cieľom vyhnúť sa poškodeniu ľudského zdravia a životného prostredia.
Zásada, že znečisťovateľ platí
Zabezpečiť, aby ceny odzrkadľovali skutočné náklady výrobných činností a spotreby pre spoločnosť a aby znečisťovatelia platili za škody na ľudskom zdraví a životnom prostredí, ktoré spôsobia.

	________________________

PRÍLOHA II

Integrované usmernenia pre rast a zamestnanosť 2005 – 2008

1.	Zabezpečiť hospodársku stabilitu pre trvalo udržateľný rast
2.	Zabezpečiť hospodársku a rozpočtovú udržateľnosť ako predpoklad pre vytvorenie väčšieho počtu pracovných miest
3.	Podporovať efektívne prideľovanie zdrojov zamerané na rast a zamestnanosť
4.	Zabezpečiť, aby vývoj miezd prispieval k makroekonomickej stabilite a rastu
5.	Posilniť súlad medzi makroekonomickou a štrukturálnou politikou a politikou zamestnanosti
6.	Prispievať k dynamickej a dobre fungujúcej EMÚ
7.	Zvýšiť a zlepšiť investície do výskumu a vývoja najmä v súkromnom sektore s cieľom vytvoriť európsky priestor znalostí
8.	Uľahčiť inovácie vo všetkých formách
9.	Uľahčiť rozširovanie a efektívne používanie IKT a budovať plne inkluzívnu informačnú spoločnosť
10.	Posilniť konkurenčné výhody vlastnej priemyselnej základne
11.	Podporovať trvalo udržateľné využívanie zdrojov a posilniť súčinnosť medzi ochranou životného prostredia a hospodárskym rastom
12.	Rozšíriť a prehĺbiť vnútorný trh
13.	Zabezpečiť otvorené a konkurenčné trhy vnútri Európy a mimo nej, ťažiť z prínosu globalizácie
14.	Zvýšiť konkurencieschopnosť podnikateľského prostredia a podporovať súkromné iniciatívy prostredníctvom lepšej regulácie
15.	Podporovať podnikateľskejšiu kultúru a vytvoriť prostredie priaznivé pre MSP
16.	Rozšíriť a zlepšiť európsku infraštruktúru a dokončiť dohodnuté prioritné cezhraničné projekty
17.	
Vykonávať politiku zamestnanosti zameranú na dosiahnutie úplnej zamestnanosti, zlepšovanie kvality a produktivity práce a posilnenie sociálnej a územnej súdržnosti
18.	Podporovať celoživotný prístup k práci
19.	Vytvoriť inkluzívny trh práce, zvýšiť atraktívnosť práce a zabezpečiť, aby sa uchádzačom o prácu vrátane znevýhodnených a nečinných osôb oplatilo pracovať
20.	Lepšie reagovať na potreby trhu práce
21.	S prihliadnutím na úlohu sociálnych partnerov podporovať pružnosť v spojení s istotou zamestnania a znížiť segmentáciu trhu práce
22.	Zabezpečiť taký vývoj ceny práce a mechanizmov stanovovania miezd, ktoré podporujú zamestnanosť
23.	Zvýšiť a zlepšiť investície do ľudského kapitálu
24.	Prispôsobiť systémy vzdelávania a odbornej prípravy novým požiadavkám na kvalifikáciu

________________________

PRÍLOHA III

Vyhlásenie o Kosove

1.	Európska rada pripomenula príspevok Európskej únie k vykonávaniu rezolúcie 1244 Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov o Kosove. Európska únia prijala významný politický záväzok, najmä k podpore činnosti misie MINUK, a dôležitú zodpovednosť v rámci obnovy a hospodárskeho rozvoja Kosova.  Solúnske vyhlásenie z júna 2003 potvrdilo, že budúcnosť západného Balkánu vrátane Kosova je v Európskej únii.

2.	Európska rada je názoru, že situácia v Kosove vstupuje do kritickej etapy, zatiaľ čo sa Organizácia Spojených národov pripravuje na celkové preskúmanie vykonávania noriem, ktoré by mohli viesť k začatiu rokovaní o budúcom štatúte Kosova. 

3.	Čo sa týka noriem, Európska rada víta nedávnu správu generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov o Dočasnej administratívnej misii Organizácie Spojených národov v Kosove (MINUK) a víta vymenovanie veľvyslanca Kaia Eideho za osobitného vyslanca generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov povereného vykonať v lete tohto roku celkové preskúmanie situácie Kosova.

4.	Európska rada zdôraznila, že výsledok tohto celkového preskúmania nie je vopred daný: osobitne dôležité je vykonávanie noriem, najmä tých, ktoré sa identifikovali ako prioritné, a proces decentralizácie. Európska rada tiež odporučila všetkým, ktorí sú zodpovední za vykonávanie noriem, a najmä dočasným samosprávnym inštitúciám Kosova (PISG), aby zdvojnásobili úsilie s cieľom neodkladne dosiahnuť konkrétne výsledky, najmä pokiaľ ide o návrat utečencov a vysídlených osôb a ochranu všetkých skupín obyvateľstva v Kosove. Vyzvala všetkých politických predstaviteľov, tak v Prištine, ako aj v Belehrade, aby tomuto procesu nekládli prekážky.

5.	Európska rada pripomenula, že začatie procesu, ktorého cieľom je určiť budúci štatút Kosova v súlade s rezolúciou 1244 BR OSN, bude závisieť od kladného výsledku celkového preskúmania.  Zdôraznila, že dodržiavanie noriem je základná a trvalá povinnosť, ktorá je neoddeliteľnou súčasťou tohto procesu. Na dodržiavaní a úplnom vykonávaní noriem bude závisieť aj zblíženie s EÚ, ktorá bude naďalej tento proces veľmi pozorne sledovať.

6.	Európska rada slávnostne žiada strany, aby preukázali dobrú vôľu s cieľom dospieť k vzájomne prijateľnému riešeniu. Naznačila dôležitosť, ktorú prikladá tomu, aby sa vytvoril konštruktívny a trvalý dialóg na všetkých úrovniach medzi Belehradom a Prištinou, ako aj medzi rôznymi spoločenstvami v Kosove. Požiadala belehradské úrady, aby aktívne povzbudzovali kosovských Srbov v tom, aby sa s cieľom vykonávať svoje demokratické práva ujali miesta, ktoré im patrí v kosovských inštitúciách.

7.	Pokiaľ ide o štatút, Európska rada opätovne potvrdila, že všetky riešenia pre Kosovo musia byť plne v súlade s európskymi hodnotami a normami, s medzinárodnými právnymi nástrojmi a záväzkami a s Chartou Organizácie Spojených národov a musia prispieť k uskutočneniu európskych vyhliadok pre Kosovo a región. Zároveň musí štatút zabezpečiť, aby sa Kosovo nevrátilo do situácie spred marca 1999.

8.	Európska rada vyhlásila, že určenie budúceho štatútu Kosova musí byť založené na mnohonárodnostnom princípe a na úplnom dodržiavaní ľudských práv vrátane práva všetkých utečencov a vysídlených osôb na bezpečný návrat domov. Tento štatút musí poskytovať účinné ústavné záruky na zabezpečenie ochrany menšín vrátane mechanizmu, ktorý zaručí ich účasť v centrálnej vláde a nových štruktúrach miestnej správy, ktorá sa má vytvoriť. Okrem iného musí obsahovať osobitné zábezpeky pre ochranu kultúrneho dedičstva a miest náboženského významu a podporovať efektívne mechanizmy boja proti organizovanému zločinu, korupcii a terorizmu.

9.	Európska rada okrem toho vyhlásila, že určenie štatútu Kosova musí posilniť bezpečnosť a stabilitu regiónu. Všetky jednostranné riešenia alebo riešenia, ktoré vyplynú z použitia sily, ako aj všetky zmeny súčasného územia Kosova, budú teda neprijateľné. Po vyriešení otázky štatútu nedôjde teda k žiadnemu rozdeleniu Kosova ani k pripojeniu Kosova k inej krajine alebo časti inej krajiny. Musí sa plne rešpektovať územná celistvosť susedných krajín. Štatút musí tiež zaručiť, že sa Kosovo bude môcť naďalej hospodársky aj politicky rozvíjať trvalo udržateľným spôsobom a že nebude pre svojich susedov predstavovať vojenskú ani bezpečnostnú hrozbu.

10.	Európska rada zdôraznila, že Kosovo bude v strednodobom horizonte naďalej potrebovať medzinárodnú civilnú a vojenskú prítomnosť na zaručenie bezpečnosti a najmä ochrany menšín, na pomoc pri trvalom vykonávaní noriem a na vykonávanie náležitého dohľadu nad dodržiavaním ustanovení obsiahnutých v štatúte. V tomto ohľade Európska rada zdôraznila úmysel EÚ sa na nej podieľať v úzkej spolupráci s partnermi a so zainteresovanými medzinárodnými organizáciami

11.	Európska rada zdôraznila, že Európska únia bude naďalej prispievať k úsiliu medzinárodného spoločenstva v Kosove. V súlade s osobitnou zodpovednosťou, ktorú má za vývoj v regióne, je odhodlaná ešte viac posilniť svoju aktivitu predovšetkým pri konsolidácii právneho štátu a životaschopného hospodárskeho prostredia najmä aktívnym pokračovaním v plnení solúnskeho programu a plne sa zapojiť do určenia štatútu Kosova, ktorý by mal Belehradu a Prištine umožniť postúpiť vpred na ceste k euro-atlantickej integrácii. 

________________________

PRÍLOHA IV

VYHLÁSENIE O MIEROVOM PROCESE NA BLÍZKOM VÝCHODE

1.	Európska rada zdôrazňuje, že mier, stabilita a prosperita v stredomorskom regióne má globálny strategický význam. Európsky záväzok prispieť k vyriešeniu konfliktu na Blízkom východe treba vnímať práve v tomto kontexte. Európska únia je pevne rozhodnutá pokračovať vo svojej činnosti a dosiahnuť vytýčený cieľ.

2.	Európska rada víta pozitívny vývoj dosiahnutý za uplynulé mesiace. Pokojné odovzdanie moci v rámci Palestínskej samosprávy za súčasného rešpektovania inštitúcií, samit v Šarm el Šejku, ako aj konkrétne naplnenie procesu opustenia pásma Gazy a niektorých severných častí západného brehu Jordánu vytvorili príležitosť pre hmatateľný pokrok v procese urovnania konfliktu. Je veľmi dôležité, aby zúčastnené strany konfliktu, ako aj medzinárodné spoločenstvo, zamerali všetku svoju snahu na plné využitie tohto kontextu a zabránili novej eskalácii násilia.

3.	Európska rada v tejto súvislosti pripomína dôležitosť úplného splnenia povinností, ktoré zúčastneným stranám ukladá prvá etapa „cestovnej mapy“. Poznamenáva, že táto ustanovuje opatrenia, ktoré majú obidve strany prijať súčasne.

4.	Európska rada zdôrazňuje, že pre Palestínsku samosprávu je dôležité splniť všetky svoje povinnosti v oblasti bezpečnosti vrátane povinností odsúhlasených v Šarm el Šejku, kde sa všetky strany zaviazali úplne ukončiť násilie. Palestínska samospráva musí najmä preukázať svoje úplné odhodlanie bojovať proti terorizmu a pokračovať v reorganizácii všetkých bezpečnostných zložiek. Európska rada vyzýva Palestínsku samosprávu pokračovať v začatom reformnom procese, zintenzívniť inštitucionálnu konsolidáciu a čo najskôr stanoviť dátum uskutočnenia slobodných a spravodlivých parlamentných volieb.

5.	Európska rada vyzýva všetky strany, aby prijali všetky opatrenia potrebné na umožnenie uskutočnenia týchto volieb na celom palestínskom území vrátane východného Jeruzalema.

6.	Európska rada rovnako zdôrazňuje nevyhnutnosť zmraziť izraelské aktivity v oblasti osídľovania palestínskych území. V rámci uvedeného zmrazenia sa predpokladá úplné zastavenie výstavby domov a novej infraštruktúry, akou sú napríklad cestné obchvaty. Európska rada taktiež vyzýva na zrušenie finančných a daňových stimulov, priamych a nepriamych dotácií a výnimočného postavenia, z ktorého mali prospech osady a ich obyvatelia. Európska rada vyzýva Izrael, aby zlikvidoval nezákonné osady. Politika osídľovania predstavuje prekážku pre mier, ako aj hrozbu, že každé riešenie založené na koexistencii dvoch štátov bude fyzicky nemožné.

7.	Európska rada, uznávajúc právo Izraela chrániť svojich občanov pred atentátmi, zostáva znepokojená pokračovaním výstavby bezpečnostného múru na okupovaných palestínskych územiach vrátane východného Jeruzalema a jeho okolia, ktorá je v rozpore s príslušnými ustanoveniami medzinárodného práva.

8.	Európska rada víta politickú odvahu, ktorú preukázali predstavitelia obidvoch strán, pokiaľ ide o opustenie pásma Gazy a niektorých severných častí západného brehu Jordánu. Európska rada vyzýva krajiny regiónu, aby napomáhali úsiliu Palestínskej samosprávy získať kontrolu nad svojím územím a zintenzívnili svoju politickú a ekonomickú podporu. Zdôrazňuje význam úspešného opustenia územia, ktoré je dôležité aj pre pokračovanie mierového procesu. Európska rada pripomína podporu Európskej únie Jamesovi Wolfensohnovi, osobitnému zástupcovi Kvarteta pre opustenie územia, a svoje odhodlanie s ním úzko spolupracovať s cieľom zaistiť úspech tohto projektu. S cieľom zabezpečiť socio-ekonomickú životaschopnosť Gazy Európska rada zdôrazňuje nevyhnutnosť jej prístupu k vonkajšiemu okoliu, najmä cez hranice s Egyptom, ako aj prostredníctvom prístavu a letiska, a vytvorenia efektívneho spojenia so západným brehom Jordánu. 

9.	Európska rada v tejto súvislosti znovu potvrdzuje, že izraelské stiahnutie sa z územia sa musí uskutočniť v rámci načrtnutom v záveroch Európskej rady z marca 2004 a najmä v rámci procesu definovaného v „cestovnej mape“.

10.	Európska únia sa zaväzuje zintenzívniť svoju pomoc Palestínskej samospráve pri pokračovaní v procese inštitucionálnej konsolidácie.

11.	Európska rada potvrdzuje význam, ktorý prikladá dodržiavaniu medzinárodného práva zúčastnenými stranami. Predovšetkým, žiadna zo zúčastnených strán by nemala podnikať jednostranné kroky ani vopred rozhodovať o otázkach súvisiacich s konečným štatútom. Európska únia neuzná iné zmeny hraníc z roku 1967 ako zmeny dohodnuté zúčastnenými stranami. Spravodlivé, trvalé a celkové urovnanie konfliktu musí byť založené na rezolúciách 242, 338  a 1515 Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov a na odkazoch madridskej konferencie a zásade „územie za mier“.

12.	Európska rada podporuje zúčastnené strany, aby na základe týchto zásad odhodlane postupovali v realizácii „cestovnej mapy“. Zaväzuje sa pomôcť Izraelčanom a Palestínčanom dosiahnuť pokrok v mierovom procese a splniť cieľ koexistencie dvoch štátov vytvorením palestínskeho štátu, ktorý by bol samostatný, demokratický, trvalý a životaschopný a ktorý by spolunažíval s Izraelom a ostatnými susednými krajinami v mieri a bezpečnosti. Európska únia si nevie predstaviť, že by sa zasadzovala za iné riešenie.

13.	Európska rada znovu potvrdzuje, že spravodlivý, trvalý a celkový mier musí byť odpoveďou na legitímne nádeje izraelského a palestínskeho ľudu a musí zahŕňať i Libanon a Sýriu. Vyzýva na obnovenie úsilia zameraného na dosiahnutie pokroku vo všetkých oblastiach mierového procesu.

14.	Európska únia sa bude naďalej stavať proti tým, ktorí sa uchyľujú k násiliu, a bude podporovať všetkých, ktorí odmietajú násilie a usilujú sa o mier a bezpečnosť, aby mohli vybudovať lepšiu budúcnosť pre tento región.

________________________

PRÍLOHA V

VYHLÁSENIE O LIBANONE

1. 	Európska rada berie na vedomie odchod sýrskych vojenských síl z Libanonu a blízky návrat overovacej skupiny Organizácie Spojených národov do oblasti. Potvrdzuje svoju oddanosť suverenite, územnej celistvosti, jednote a politickej nezávislosti Libanonu a opakovane žiada úplné vykonávanie rezolúcie Bezpečnostnej rady č. 1559. V tejto súvislosti opätovne vyjadruje svoju plnú podporu misii Terja Roed-Larsena.

2.	 Európska rada víta doposiaľ hladký priebeh libanonských parlamentných volieb, ktoré sú výrazom vôle k nezávislosti vyjadrenej libanonským národom. So záujmom očakáva komplexnú správu, ktorú vypracuje pozorovateľská misia Európskej únie po skončení volieb.

3. 	Európska rada rozhodne odsudzuje nedávne atentáty a politické vraždy, ako aj ich destabilizačný účinok a žiada, aby boli ich páchatelia v čo najkratšom čase postavení pred spravodlivosť.

4.	 Európska rada potvrdzuje svoju podporu nezávislej medzinárodnej Komisie na vyšetrenie vraždy Rafika Haririho, ktorá bola zriadená v súlade s rezolúciou č. 1595 Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov. Znovu vyzýva libanonské orgány, aby naďalej zaručovali svoju úplnú podporu medzinárodnej vyšetrovacej komisii, a vyjadruje nádej, že táto komisia bude schopná rýchlo a úspešne ukončiť svoju prácu.

	

	
PRÍLOHA VI

V Bruseli, 18. júna 2005	
		SN 117/05

	

VYHLÁSENIA HLÁV ŠTÁTOV A PREDSEDOV VLÁD
ČLENSKÝCH ŠTÁTOV EURÓPSKEJ ÚNIE
O RATIFIKÁCII ZMLUVY 
O ÚSTAVE PRE EURÓPU
(Zasadnutie Európskej rady zo 16. – 17. júna 2005)

Dôsledne sme preskúmali proces ratifikácie Zmluvy o Ústave pre Európu. Táto zmluva je výsledkom kolektívneho úsilia, ktorého cieľom je dať vhodnú odpoveď na potrebu demokratickejšieho, transparentnejšieho a efektívnejšieho fungovania rozšírenej Európskej únie.

Naše európske ambície, ktoré nám tak dobre slúžili viac ako 50 rokov a ktoré umožnili, aby sa Európa zjednotila okolo spoločnej vízie, sú platné viac než kedykoľvek predtým. Práve ony nám pomáhajú zabezpečiť blaho občanov, obranu našich hodnôt a záujmov a prevziať zodpovednosť v úlohe jedného z najdôležitejších medzinárodných subjektov. Na to, aby sme mohli lepšie bojovať proti nezamestnanosti a sociálnemu vylúčeniu, podporovať trvalo udržateľný hospodársky rast, reagovať na výzvy globalizácie, zachovať vnútornú a vonkajšiu bezpečnosť a chrániť životné prostredie, potrebujeme jednotnejšiu a solidárnejšiu Európu.  

Do dnešného dňa sa proces ratifikácie úspešne uzavrel v desiatich členských štátoch, ktoré tak vyjadrili svoj súhlas s ústavnou zmluvou. Zobrali sme na vedomie výsledky referend vo Francúzsku a Holandsku. Myslíme si, že tieto výsledky nespochybňujú odhodlanie občanov budovať Európu. Občania však vyjadrili svoje znepokojenie a obavy, ktoré sa musia zohľadniť. Je preto nevyhnutné túto otázku spoločne zvážiť.

Toto obdobie reflexií sa v každej z našich krajín využije na usporiadanie širokej diskusie, do ktorej sa zapoja občania, občianska spoločnosť, sociálni partneri, národné parlamenty, ako aj politické strany. Táto mobilizačná diskusia, ktorá už v mnohých členských štátoch prebieha, sa musí zintenzívniť a rozšíriť. Európske inštitúcie budú musieť k tomuto procesu prispieť, pričom osobitná úloha v tejto súvislosti prináleží Komisii.

Najnovší vývoj nespochybňuje oprávnenosť pokračovania procesu ratifikácie. Dohodli sme sa, že časový harmonogram ratifikácie v rôznych členských štátoch sa v prípade potreby prispôsobí tomuto vývoju a okolnostiam v jednotlivých členských štátoch.

Rozhodli sme sa, že sa stretneme v prvom polroku 2006, aby sme spoločne zhodnotili diskusie, ktoré prebehli na národnej úrovni, a dosiahli dohodu o pokračovaní procesu.

________________________