Príloha č.3

Súčasný stav medziobecnej spolupráce

V súčasností existujú v zásade dve základné skupiny kompetencií miestnych samospráv:
a)	hospodársko-sociálne a 
b)	administratívno-správne.
Obce využívajú medziobecnú spoluprácu najmä na výkon hospodársko-sociálnych kompetencií a z časti aj na výkon administratívno-správnej agendy.
Z foriem medziobecnej spolupráce, ktoré umožňuje slovenská legislatíva, sú najčastejšie využívané dve:
1.	 Združenia univerzálneho charakteru 
2.	Účelové združenia obcí

1.	Združenia univerzálneho charakteru 
Na Slovensku existuje záujmové združenie miest a obcí (ZMOS), ktorý združuje 2 719 miest a obcí za účelom presadzovania spoločného záujmu miestnych samospráv (čo je približne 96% všetkých obcí na Slovensku). V rámci tohto združenia pracuje 57 regionálnych združení. Rozsah činností takýchto združení je veľmi univerzálny. Zameriavajú sa na vytváranie predpokladov rôznych foriem nadobecných vzťahov, formulovanie spoločných stanovísk a organizovanie jednotného postupu v otázkach miestnych samospráv. ZMOS zabezpečuje prenos informácií v rámci miestnych samospráv; rokuje s ministrami a poslancami NR SR o potrebných zákonoch; je pripomienkovacím orgánom v rámci predkladania zákonov; organizuje vzdelávanie volených predstaviteľov a pracovníkov miestnych samospráv. 
Podobné zameranie ako ZMOS má aj Únia Miest Slovenska – záujmové združenie miest Slovenska. V súčasnosti má 62 riadnych členov, 9 obcí a 5 osobitných členov. Združenie vzniklo z dôvodu špecifickosti problémov miest v štruktúre miestnych samospráv.

2.	Účelové združenia obcí
Účelové združenia obcí vytvárajú obce a mestá za účelom výkonu kompetencií v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja, ale aj za účelom výkonu administratívno-správnych úloh (najmä prenesený výkon pôsobnosti štátnej správy). Vo veľkej väčšine prípadov ide o jednoúčelovú spoluprácu obcí. 
Medziobecná spolupráca na Slovensku v oblasti hospodárskeho a sociálneho rozvoja sa v súčasnosti týka najmä oblastí:  komunálneho odpadu, kanalizácie, čistenia odpadových vôd, rozvoja turistiky a cestovného ruchu, ochrany životného prostredia, regionálneho vzdelávania, kultúry, školstva, sociálnej sféry, koordinácie a plánovania rozvojových aktivít, spoločných projektov technickej infraštruktúry (najmä plynofikácia a vodovod), organizovania regionálnych poradenských a informačných centier, regionálnych rozvojových agentúr, zdravotníctva, spoločného podnikania (v spolupráci s privátnym sektorom).

Medziobecná spolupráca umožňuje obciam akumulovať finančné ale aj ľudské zdroje. Avšak ani táto kumulácia nemusí stačiť na výkon niektorých funkcií. Z tohto dôvodu je výhodné ak sa do projektu medziobecnej spolupráce vo väčšej miere zapája aj súkromný sektor (ziskový a neziskový). 
Dosiaľ menej využívanou formou medziobecnej spolupráce je spolupráca v oblasti administratívno-správnej pôsobnosti. Ide hlavne o spoluprácu na báze spoločných obecných úradov, ktorá sa ďalším presunom kompetencií a hlavne objednávaním si zo strany štátu výkon viacerých kompetencií u obcí (prenesený výkon štátnej správy) začína využívať čoraz častejšie. I keď ešte stále v nie dostatočnej miere. Ide hlavne o tieto oblasti:  opatrovateľská služba, ochrana životného prostredia, regionálne školstvo, zdravotníctvo, pozemné komunikácie, vodné hospodárstvo a najmä stavebný zákon.
Obce sa zapájajú do medziobecnej spolupráce najmä z dôvodu nedostatku finančných prostriedkov a odborného personálu na výkon im zverených funkcií. Menej to je už z dôvodu neefektivity ich výkonu, pretože ešte stále neexistuje dosť motivačných a kontrolných faktorov, ktoré nútia efektívne spravovať obec. 
Významným faktorom ovplyvňujúcim nedostatok finančných prostriedkov na výkon samosprávnych funkcií je výkon funkcií delegovaných na miestne samosprávy z orgánov štátnej správy. Na obce je často delegovaný výkon kompetencií štátnej správy, ktorý nie je sprevádzaný príslušným finančným transferom. Obce podľa slovenskej legislatívy nemôžu odmietnuť výkon úlohy, ktorú na ne delegovala zákonom NR SR. Ústava SR a zákon o obecnom zriadení zároveň stanovujú, že obec môže vykonávať úlohu len vtedy, ak sú na ňu súčasne zo zákona delegované aj finančné prostriedky na jej zabezpečovanie. Ak teda obce zo svojich rozpočtov financujú úlohy štátnej správy, konajú v rozpore so zásadami správy majetku obce, financovania obce, tvorby a rešpektovania rozpočtu obce. Nejednoznačnosť právnej úpravy a rôzne interpretácie príslušných zákonov zapríčiňujú v praxi porušovanie zákonov a ustanovení. Miestna samospráva totiž pod tlakom verejnosti prispieva zo svojich rozpočtov na zabezpečovanie úloh štátnej správy. Takýmito aktivitami vlastne porušujú svoju povinnosť zveľaďovať výhradne majetok obce. 

Formy medziobecnej spolupráce podľa typu zmluvy
Ministerstvo vnútra v metodickom pokyne o zriaďovaní spoločných obecných úradov (Vestník vlády SR, čiastka 6/2002) rozdeľuje SOÚ podľa uzavretej zmluvy. Obce teda môžu spolupracovať najmä na základe:
1.	zmluvy uzavretej za účelom uskutočnenia konkrétnej úlohy alebo činnosti, 
2.	zmluvy o zriadení spoločného obecného úradu,
3.	zmluvy o zriadení združenia obcí, 
4.	zriadenia alebo založenia právnickej osoby podľa osobitného zákona (napríklad podľa Obchodného zákonníka).

Riadenie, organizácia a financovanie spoločného obecného úradu
Personálnym predpokladom činnosti úradu je starosta jednej z príslušných obcí, ďalej prednosta úradu, ako aj ďalší zamestnanci.
Je vecou zmluvy o zriadení úradu určiť počet zamestnancov, spôsob financovania úradu a jeho organizáciu, ako aj určiť starostu, ktorý bude plniť funkciu štatutárneho orgánu v majetkovoprávnych veciach týkajúcich sa úradu a v pracovnoprávnych veciach týkajúcich sa zamestnancov v úrade. Počet zamestnancov v úrade sa odvodzuje od rozsahu úloh, ktorý má úrad plniť. Kvalifikačné predpoklady týchto zamestnancov ustanovuje osobitný predpis (zákon č. 313/2001 Z. z. o verejnej službe). Zamestnanci úradu nie sú v pracovnoprávnom vzťahu k úradu, ale plnia len jeho úlohy; môžu byť v pracovnoprávnom vzťahu k jednotlivým obciam alebo k obci, ktorá je sídlom úradu. Ak je zriadená funkcia prednostu úradu, táto osoba zodpovedá za jeho činnosť. Prednostu úradu vymenúva do funkcie a z funkcie odvoláva starosta obce, ktorá je sídlom úradu po dohode so starostami obcí, pre ktoré je úrad zriadený.
Štatutárnym orgánom je spravidla starosta obce, ktorá je sídlom úradu.
Spory, ktoré vzniknú z dohody o zriadení úradu, rozhoduje súd na návrh ktorejkoľvek obce, ktorá je účastníkom zmluvy (Metodický pokyn Ministerstva vnútra SR o zriaďovaní spoločných obecných úradov, Vestník vlády SR, čiastka 6/2002).
	Financovanie spoločného obecného úradu je vo väčšine SOÚ zabezpečené takým spôsobom, že každá obec prispieva na SOÚ vopred dohodnutou sumou podľa počtu obyvateľov. Iba veľmi zriedka sa prepočítava financovanie SOÚ podľa vydaných rozhodnutí, či iným spôsobom. Najväčším problémom SOÚ je však vymožiteľnosť týchto príspevkov od obcí a financií od štátu, ktoré dostáva každá obec na zabezpečenie preneseného výkonu štátnej správy. Preto zástupcovia SOÚ volajú po tom, aby sa zmenil tok financií za prenesený výkon štátu priamo do SOÚ.

Ochota spolupracovať v územnej samospráve
Nálady medzi predstaviteľmi samospráv týkajúce sa ich ochoty zapojiť sa do medziobecnej spolupráce možno vyvodiť len z čiastkových prieskumov medzi nimi. Všeobecné prieskumy, okrem iného aj názoru občanov neexistujú. 
Jeden z čiastkových prieskumov uskutočnilo aj Ministerstvo vnútra SR v lete 2000, v rámci prác na reforme a decentralizácii verejnej správy. Ministerstvo zisťovalo ochotu obcí vykonávať samosprávne funkcie v oblasti školstva a sociálnej starostlivosti po ich prenesení na obce z úrovne miestnej štátnej správy (Ministerstvo vnútra SR 2000). Z celkového počtu dotazovaných obcí s veľkosťou do 5 000 obyvateľov, v ktorých sa nachádza materská škola, základná škola alebo zariadenie sociálnej starostlivosti plánovalo až 76% obcí zabezpečiť prenesené zriaďovateľské a hospodársko - riadiace úlohy vlastným obecným úradom. Iba 17% obcí chcelo zabezpečiť tieto úlohy v rámci medziobecnej spolupráce. Potvrdením argumentu o roztrieštenosti sídelného systému Slovenska a následne nespôsobilosti plniť samosprávne funkcie malými obcami je fakt, že najväčšia podpora plneniu spomenutých úloh prostredníctvom medziobecnej spolupráce bola v najmenších obciach do 200 obyvateľov (61%) resp. v obciach s veľkosťou 200 až 499 obyvateľov (30%). Rozdiely možno vidieť pri jednotlivých typoch zariadení. Pri materských školách je len mierna prevaha obcí, ktoré chcú zabezpečiť ich fungovanie prostredníctvom medziobecnej spolupráce (53%), v kategórii najmenších obcí do 200 obyvateľov. Pri základných školách a zariadeniach sociálnej starostlivosti to je už jasná prevaha (77 - 88%) a to nie len v kategórii najmenších obcí, ale aj pri väčších obciach (pri základných školách prevažuje ochota výkonu funkcií cez medziobecnú spoluprácu aj pri obciach od 500 do 999 obyvateľov).
O väčšej ochote malých obcí zapojiť sa do medziobecnej spolupráce svedčia aj vyjadrenia starostov obcí mikroregiónu Podhorie. Zatiaľ čo starostovia malých obcí patriacich do Spoločenstva obcí mikroregiónu Podhorie si pochvaľovali existujúcu medziobecnú spoluprácu, starostovia väčších obcí sa vyjadrovali dosť nedôverčivo. V podstate, starostovia obcí, ktoré neposkytovali žiadne sociálne prípady nevideli žiaden zmysel v medziobecnej spolupráci v oblasti sociálnych služieb. Z toho možno usúdiť, že do medziobecnej spolupráce sa obce púšťajú až v čase, keď existuje problém s plnením si samosprávnych funkcií.
Z foriem medziobecnej spolupráce preferovali starostovia v spomenutom prieskume Ministerstva vnútra SR najviac pracovno-právne spoločenstvo na základe zmluvy verejnoprávneho charakteru (38,1%). Obce ďalej preferovali medziobecnú spoluprácu na vyššej úrovni na základe dohody s prevzatím ich kompetencií a úloh jedným z účastníkov a vytváranie účelového zväzu obcí na spoločné plnenie úloh.
Silné autonómne cítenie predstaviteľov miestnych samospráv a ich nedôveru voči iným obciam možno vycítiť aj z predstáv obcí o financovaní úloh decentralizovaných na obce a vykonávané prostredníctvom medziobecnej spolupráce. Viac ako polovica obcí preferovala poukazovanie prostriedkov do rozpočtu obce, v ktorej má zariadenie sídlo. Čiže financovanie zariadenia tak ako tomu bolo doteraz a nie financovanie občana využívajúceho dané zariadenie. Len štvrtina obcí sa domnievala, že prostriedky na výkon danej funkcie treba poukazovať do rozpočtu každej jednotlivej obce pracovno-právneho spoločenstva, obce vytvárajúcej spoločný obecný úrad alebo obce zväzu a až tie by potom prispievali na spoločný výkon funkcie (Ministerstvo vnútra SR 2000).  
Od prieskumu ministerstva vnútra  uplynuli štyri roky a osobné rozhovory s predstaviteľmi spoločných obecných úradov, ktoré sme absolvovali vo februári a marci 2004 ukazujú, že sa od posledného prieskumu veľa v názoroch na spoluprácu nezmenilo. Doplniť možno ešte, že vo viacerých navštívených regiónoch sú nositeľmi spolupráce spádové mestá, ktoré aj napriek tomu, že na spoluprácu doplácajú (poskytujú svoje priestory, materiálne a technické vybavenie, autá, a pod. na činnosť SOÚ), presviedčajú malé obce, aby pristúpili na spoluprácu. Robia to preto, aby sa zvýšila váha mesta ako centra regiónu, pre rozvoj celého regiónu a tiež aj z kolegiality, ako sa vyjadrili viacerí starostovia a primátori.  

Závery z prieskumu v teréne
V mesiacoch február a marec 2004 sme uskutočnili prieskum vo vybraných spoločných obecných úradoch. Cieľom stretnutí so zástupcami a pracovníkmi SOÚ bolo zistiť reálny stav, problémy a nedostatky spolupráce obcí na Slovensku. 
V zmysle zákona č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov bola pre obce možnosť vzájomnej spolupráce zakotvená už dávno, obce ju nevyužívali. Kompetencie, ktoré vykonávali, si to buď veľmi nevyžadovali, alebo, čo je druhá a veľmi častá alternatíva, na svoje originálne pôsobnosti, najmä malé obce, rezignovali. 
S prenesením väčšieho množstva kompetencií sa na obce prenieslo aj väčšie množstvo zodpovednosti za ich výkon. Markantné je to najmä pri prenesenom výkone štátnej správy, kde obce nekonajú vo vlastnom mene, ale v mene štátu; stále ide o pôsobnosť štátu, obec je len na základe zákona poverená jej výkonom. Štát, na základe ustanovení ústavy a zákonov, je povinný náklady takto preneseného výkonu štátnej správy hradiť. 
Počas prieskumu v teréne sme sa zakaždým, so 100% istotou stretávali s pripomienkou zo strany predstaviteľov obcí, že štát si neplní dôsledne túto svoju ústavnú povinnosť a prostriedky, ktoré na účely preneseného výkonu štátnej správy prenáša na obce, sú na tento výkon nepostačujúce. 
Na základe poznatkov získaných z osobných návštev a rozhovorov s predstaviteľmi a pracovníkmi spoločných obecných úradov, sme zistili nasledovné:
-	pozitívom je, že obce začali pri plnení svojich úloh spolupracovať a niektoré spoločné obecné úrady začali poskytovať pre združené malé obce aj služby, ako napríklad vypracovanie návrhov všeobecne záväzných nariadení, vzorov rozhodnutí v správnom konaní, resp. iných právnych dokumentov, čím sa tieto stávajú kvalitnejšie a tým sa skvalitňuje aj práca samosprávy;
-	„negatívom“ je princíp dobrovoľnosti, na ktorom je takáto spolupráca založená, pričom ide o negatívum najmä z pohľadu občana, z nasledovných dôvodov :
o	rôzna šírka vykonávaných pôsobností, ktorá nezaručuje kvalitu a dostupnosť  služieb 
o	neochota niektorých miest (centier mikroregiónov) byť súčasťou spoločného obecného úradu pre okolité malé obce
o	spôsob financovania činnosti spoločných obecných úradov, 
o	problémy s majetkom spoločných obecných úradov; 
o	spoločné obecné úrady zabezpečujú najmä úlohy vyplývajúce z preneseného výkonu štátnej správy na obce, málokedy aj originálne pôsobnosti; na tieto malé obce rezignujú,
o	mesto, kde spoločný obecný úrad vykonáva svoju činnosť, na toto vo všetkých nami odsledovaných prípadoch dopláca, 

Štruktúrované informácie z vybraných spoločných obecných úradov 
(Navštívili sme a analyzovali spoločné obecné úrady, ktoré považujeme za lepšie fungujúce)

 SOU Želiezovce

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad Želiezovce bol založený zmluvou o zriadení spoločného obecného úradu zo dňa 24. júna 2002. Zmluva má 22 účastníkov, vrátane mesta Želiezovce. Sú to: Želiezovce, Čaka, Keť, Málaš, Plavé Vozokany, Turá, Veľké Ludince, Tekovské Lužany, Čata, Farná, Hontianska Vrbica, Hronovce, Kukučínov, Malé Ludince, Kuraľany, Pohronský Ruskov, Nýrovce, Šalov, Šarovce, Zbrojníky, Sikenica, Zalaba. Spoločný obecný úrad poskytuje služby cca 26 798 obyvateľom.

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad zabezpečuje:
výkon štátnej správy na úseku ochrany prírody v prvom stupni vo veciach ochrany drevín v súlade so zákonom č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov; výkon štátnej správy vo vodnom hospodárstve podľa zákona č. 135/1974 Zb. o štátnej správe vo vodnom hospodárstve v znení neskorších predpisov; výkon štátnej správy vo veciach stavebného konania podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov; vykonávanie administratívno-technických prác na mzdovom úseku pre školy a školské zariadenia; pôsobnosti na úseku sociálnej pomoci v oblasti sociálnych služieb; pôsobnosti špeciálneho stavebného úradu pre miestne a účelové komunikácie; pôsobnosti v oblasti štátnej správy na úseku zdravotnej starostlivosti a humánnej farmácie; činnosti hlavného kontrolóra.
Spoločný obecný úrad ďalej : 
vypracováva písomné vyhotovenia rozhodnutí v správnom konaní pre zmluvné obce a zodpovedá za ich správnosť a včasnosť vyhotovenia; pripravuje odborné písomné podklady, návrhy VZN na rokovanie zastupiteľstiev zmluvných obcí; pripravuje odborné písomné podklady v zmluvnej agende pre zmluvné obce; zabezpečuje spoluprácu a písomnú agendu so zmluvnými obcami.

Organizácia spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad má sídlo v Želiezovciach, v budove mestského úradu. Štatutárnym orgánom v pracovnoprávnych vzťahoch a v majetkovoprávnych vzťahoch týkajúcich sa spoločného obecného úradu je primátor mesta Želiezovce. Spoločný obecný úrad má 4 zamestnancov. Činnosť spoločného obecného úradu riadi prednosta spoločného obecného úradu, ak si zmluvné strany takúto funkciu vytvoria; prednostu do funkcie menuje primátor Želiezoviec, po dohode so starostami zmluvných obcí. 

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad má zriadený osobitný účet, ktorý je účtom mesta Želiezovce (oddelený od iných účtov mesta). Zmluva zakotvuje rozpočet spoločného obecného úradu; pozostáva z príspevkov zmluvných obcí a z prostriedkov presunutých zo štátneho rozpočtu a z dielčích rozpočtov vykonávaných pôsobností. Zmluvné obce sa na nákladoch spoločného obecného úradu podieľajú pomerne podľa počtu obyvateľov a vykonávanej pôsobnosti. Podľa zmluvy je každá zmluvná strana povinná previesť do rozpočtu spoločného obecného úradu minimálne 1/12 ročného príspevku do 20 dňa v mesiaci. Zmluva obsahuje aj sankciu – úrok z omeškania vo výške dvojnásobku diskontnej sadzby aktuálnej v čase vzniku nároku. Aktuálne prispievajú zmluvné obce sumou 5 Sk,- na obyvateľa na mesiac. 
Spoločný obecný úrad predkladá zmluvným stranám priebežné informácie o hospodárení polročne a ročnú správu o hospodárení. 

Informácie z osobného stretnutia
Napriek relatívne nízkej sume, ktorou obce prispievajú na chod spoločného obecného úradu, existuje permanentný problém s jej vymáhaním. Iniciatíva na vytvorenie takéhoto úradu vyšla z mesta Želiezovce – v mikroregióne je silný pocit spolupatričnosti a kolegiality. Mesto na túto svoju aktivitu v prospech okolitých malých obcí dopláca zo svojho rozpočtu. Primátor považuje počet obyvateľov obcí, ktorým úrad poskytuje svoje služby za ideálny, dostupnosť takisto (najďalej vzdialená obec od mesta Želiezovce je max. 20 km). Z pohľadu efektívnosti by im viac vyhovovalo, keby peniaze za služby, ktoré poskytujú, išli priamo na spoločný obecný úrad, nie cez jednotlivé obce. Primátor dokonca vyjadril názor, že bolo by dobré, keby boli právnickou osobou; prípadné spájanie obcí sa však v danom regióne medzi jeho obyvateľmi striktne odmieta. Štátne dotácie nepokrývajú celé náklady na prenesený výkon štátnej správy. 

SOU Dolný Kubín

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad Dolný Kubín bol založený zmluvou o zriadení spoločného obecného úradu zo dňa 27. decembra 2002. Zmluva má 23 účastníkov, vrátane mesta Dolný Kubín. Sú to: Dolný Kubín, Bziny, Dlhá n/Oravou, Horná Lehota, Chlebnice, Istebné, Jasenová, Kraľovany, Krivá, Leštiny, Malatiná, Medzibrodie n/Oravou, Oravská Poruba, Oravský Podzámok, Osádka, Párnica, Pokryváč, Pribíš, Pucov, Sedliacka Dubová, Veličná, Vyšný Kubín, Žaškov. Spoločný obecný úrad poskytuje služby cca 39 364 obyvateľom.

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad zabezpečuje:
výkon štátnej správy na úseku stavebného konania podľa zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov; výkon štátnej správy podľa zákona č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov; výkon štátnej správy podľa zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov.
Spoločný obecný úrad ďalej:
vypracováva písomné vyhotovenia rozhodnutí v správnom konaní pre zmluvné obce a zodpovedá za ich správnosť a včasnosť vyhotovenia; pripravuje odborné písomné podklady v zmluvnej agende pre zmluvné obce; zabezpečuje spoluprácu a písomnú agendu so zmluvnými obcami; sleduje rozpočet, náklady, príjmy spoločného obecného úradu a spracúva koncoročné záverečné hospodárenie spoločného obecného úradu; plní ďalšie úlohy, ktoré budú účastníkmi zmluvy v budúcnosti písomne dohodnuté. 

Organizácia spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad má sídlo v Dolnom Kubíne, v budove mestského úradu. Začlenený je do organizačnej štruktúry mestského úradu ako samostatné oddelenie podriadené priamo primátorovi mesta Dolný Kubín. Obec Dlhá n/Oravou má na základe zmluvy osobitné postavenie – pre túto obec a pre jej spádové obce stavebnú agendu v rozsahu jeden deň v týždni zabezpečuje jeden zamestnanec. 
Štatutárnym orgánom v pracovnoprávnych vzťahoch zamestnancov spoločného obecného úradu a v majetkovoprávnych veciach týkajúcich sa spoločného obecného úradu je primátor mesta Dolný Kubín. Počet funkčných miest spoločného obecného úradu je 6. 
Činnosť spoločného obecného úradu riadi vedúci oddelenia, ktorý za svoju činnosť zodpovedá primátorovi mesta Dolný Kubín a podlieha kontrole starostov obcí, ktoré sú účastníkmi zmluvy. Vedúceho oddelenia spoločného obecného úradu vymenúva do funkcie a odvoláva z nej primátor Dolného Kubína; zamestnanci sú prijímaní do pracovného pomeru po predchádzajúcej dohode so starostami obcí, ktoré sú účastníkmi zmluvy. Zmluva stanovuje postup podľa zákona o verejnej službe. 
Účastníci zmluvy sú oprávnení kontrolovať plnenie úloh, čerpanie schváleného rozpočtu spoločného obecného úradu a na hodnotenie pravidelných výročných správ. Zmluva upravuje aj spôsob vysporiadania majetku získaného spoločnou činnosťou, ako aj spôsob vysporiadania majetkových a finančných záväzkov. Riešenie vzniknutých sporov zmluva odkazuje na súd. 

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad je financovaný jednotlivými účastníkmi zmluvy pomerne podľa počtu obyvateľov jednotlivých obcí k 31. 12. predchádzajúceho kalendárneho roka, vedenom štatistickým úradom Slovenskej republiky a v súlade s rozsahom zverených úloh spoločnému obecnému úradu. Finančné prostriedky na úhradu vstupných a prevádzkových nákladov poukazujú účastníci zmluvy mestu Dolný Kubín na osobitný účet vždy do 15. januára bežného roka. Existuje možnosť splácať tieto prostriedky v štvrťročných splátkach. Okrem toho existuje zmluvná dohoda, podľa ktorej mesto Dolný Kubín je oprávnené prijať od príslušných ministerstiev za obce, ktoré sú účastníkmi zmluvy, decentralizačnú dotáciu v príslušnej výške na financovanie zmluvných pôsobností obcí. Každá zmluvná obec hradila v roku 2003 zo svojho rozpočtu do rozpočtu spoločného obecného úradu 16,- Sk. Okrem toho, každá zmluvná obec sa zaviazala prijaté správne poplatky súvisiace s činnosťou spoločného obecného úradu odvádzať po skončení mesiaca na účet spoločného obecného úradu, vždy do 5. dňa nasledujúceho mesiaca.

Informácie z osobného stretnutia
Spoločný obecný úrad sa vytvoril z iniciatívy mesta Dolný Kubín. Pôvodne mala zmluva o zriadení spoločného obecného úradu 24 účastníkov, neskôr však vystúpila obec Zázrivá, ktorá sa rozhodla svoje záležitosti spravovať sama. V regióne je prítomný prvok silnej spolupatričnosti, okolité obce od mesta Dolný Kubín jednoducho očakávajú, že im bude nápomocné. Nálady voči prípadnému zlučovaniu obcí sú zamietavé. Naopak, spolupráca je zatiaľ bezproblémová, „problémom“ je v tejto fáze štát, jednak spolupráca so štátnymi orgánmi pri delimitáciách, jednak spôsob financovania (nedostatočnosť) pri prenesenom výkone štátnej správy. Vážne sa uvažovalo o podaní žaloby v takejto veci, nie je však spokojnosť so spoluprácou so ZMOSom v takýchto záležitostiach. Mesto na činnosť spoločného obecného úradu v prospech okolitých obcí dopláca (viac agendy pre zamestnancov mestského úradu, väčšie nároky na technické vybavenie, atď.), naďalej je však odhodlané túto činnosť vykonávať. Nie je záujem vytvoriť samostatné združenie ako právnickú osobu, oprávnenú vystupovať v právnych vzťahoch vo vlastnom mene, podľa miestnych predstaviteľov nie je na to dôvod. Privítali by však zlepšenie spolupráce („zrovnoprávnenie“) so štátom. 

SOU Senec

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad v Senci bol založený zmluvou o zriadení spoločného obecného úradu zo dňa 27. februára 2003. Z tohto údaju je jasné, že k uzavretiu zmluvy došlo až potom, keď už niektoré pôsobnosti mali byť jednotlivými obcami vykonávané, zjavne však, až do začatia fungovania spoločného obecného úradu, neboli. Zmluva má 14 účastníkov: Senec, Boldog, Hrubá Borša, Hrubý Šúr, Hurbanova Ves, Kostolná pri Dunaji, Kráľová pri Senci, Reca, Chorvátsky Grob, Nová Dedinka, Tureň, Igram, Kaplna, Nový Svet. Spoločný obecný úrad poskytuje služby pre cca 24 683 obyvateľov. 

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad zabezpečuje činnosti na úseku:
územného plánovania a stavebného poriadku v zmysle zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku v znení neskorších predpisov; ochrany prírody a krajiny v zmysle zákona č. 287/1994 Z. z o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších prepisov; pozemných komunikácií v zmysle zákona č. 135/1961 Zb. o pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov; štátneho fondu rozvoja bývania v zmysle zákona č. 607/2003 Z. z. o Štátnom fonde rozvoja bývania; podľa informácií získaných na mieste sú jednotliví účastníci zmluvy v jednaní o prenesení pôsobnosti na úseku materských škôl a opatrovateľskej služby;

Organizácia spoločného obecného úradu
Sídlom spoločného obecného úradu je mestský úrad v Senci. Štatutárnym orgánom v majetkovoprávnych veciach týkajúcich sa spoločného obecného úradu, je primátor mesta Senec. Štatutárnym orgánom v pracovnoprávnych vzťahoch zamestnancov spoločného obecného úradu sú primátor mesta Senec a starostovia obcí, ktoré sú zriaďovateľmi spoločného obecného úradu. Zmluva však vo svojich ustanoveniach bližšie nešpecifikuje, akým spôsobom má byť táto spoločná právomoc vykonávaná. 
Činnosť spoločného obecného úradu riadi prednosta mestského úradu Senec, ktorý za svoju činnosť zodpovedá primátorovi mesta Senec. O plnení úloh spoločného obecného úradu sú jednotliví starostovia zmluvných obcí informovaní primátorom mesta Senec jedenkrát štvrťročne. Spoločné rokovania zvoláva primátor mesta Senec, spravidla jedenkrát štvrťročne. Zmluva zabezpečuje ešte ďalšiu kontrolnú právomoc pre poslancov obecných zastupiteľstiev zmluvných obcí. 
Počet zamestnancov spoločného obecného úradu je 4 (3 + 0,8 na ŠFRB). Spoločný obecný úrad je oddelením mestského úradu v Senci. 
Podacím a odosielacím miestom pre občana (zmluvnej obce) je obecný úrad podľa miesta trvalého bydliska, spoločný obecný úrad však prijíma aj podania doručené mu priamo. Podania podané na príslušnom obecnom úrade doručuje starosta, osobne alebo poštou. Kópie všetkých písomností spoločného obecného úradu sa archivujú. 

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad je financovaný účastníkmi zmluvy zálohovo mesačne čiastkou 4,- Sk na jedného obyvateľa podľa počtu k 31.12 predchádzajúceho roka. Spoločný obecný úrad má samostatný účet ako osobitný účet mesta Senec. Okrem toho dostáva spoločný obecný úrad peniaze, ktoré štát delimitoval na mzdy v rámci preneseného výkonu štátnej správy. Zmluvné obce sa okrem toho dohodli, že k zahájeniu činnosti spoločného obecného úradu vytvoria spoločný fond; prostriedky združené v tomto spoločnom fonde sa použijú na nákup hnuteľného majetku potrebného k výkonu činnosti spoločného obecného úradu. Obce do fondu prispeli jednorazovo, sumou 10,- Sk na jedného obyvateľa každej zmluvnej obce. Táto čiastka má byť vrátená jednotlivým obciam zo správnych poplatkov, najneskôr do 3 rokov odo dňa vytvorenia spoločného fondu. 

Informácie z osobného stretnutia
Predstavitelia mesta Senec uvádzajú, že spoločný obecný úrad bol vytvorený na základe požiadaviek okolitých obcí, z kolegiality. Ako uviedli, samotný Senec by bol na tom lepšie, nemá problém so zabezpečovaním žiadnej úlohy prenesenej v rámci decentralizácie. Aj tu majú problém s vyberaním príspevkov do rozpočtu spoločného obecného úradu, starostov musia niekoľkonásobne urgovať. Osobitné oddelenie v rámci mestského úradu vyhovuje viac, ako osobitná právnická osoba. Nálady na zlučovanie obcí tu nie sú.

SOU Rybany 

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad Rybany bol založený zmluvou o zriadení spoločného obecného úradu zo dňa 8. októbra 2002. Ide o spoločný obecný úrad, ktorého zmluvným členom nie je mesto a okolité obce, ale ide o záležitosť čisto vidieckeho osídlenia. Zmluva má 18 účastníkov: Rybany, Brezolupy, Dolné Naštice, Haláčovce, Libichava, Malé Hoste, Nesašovce, Chudá Lehota, Otrhánky, Pečeňany, Pochabany, Pravotice, Šišov, Veľké Hoste, Vysočany, Zlatníky, Borčany, Dežerice. Spoločný obecný úrad zabezpečuje služby pre cca 8 165 obyvateľov. 

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad vykonáva činnosti na úseku:
opatrovateľská služba v zmysle zákona č. 195/198 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov;  stavebný poriadok a územné plánovane v zmysle zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom konaní v zmysle neskorších predpisov; ochrana prírody v zmysle zákona č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny v znení neskorších predpisov; 
Spoločný obecný úrad ďalej:
pripravuje odborné písomné podklady k zmluvnej agende; vypracúva písomné vyhotovenia rozhodnutí v správnom konaní z uvedených oblastí a zodpovedá za ich správnosť a včasnosť; zabezpečuje spoluprácu so zmluvnými obcami v oblasti riešenia priestupkov a sťažností; zabezpečuje vypracovanie zmlúv v oblasti majetkovej agendy na požiadanie; zabezpečuje právne poradenstvo vo veci samosprávnej agendy podľa možností;
Organizácia spoločného obecného úradu
Sídlom spoločného obecného úradu je obec Rybany, budova obecného úradu. Štatutárnym orgánom v pracovnoprávnych veciach zamestnancov spoločného obecného úradu a v majetkovoprávnych veciach spoločného obecného úradu je starosta obce Rybany. Riadením spoločného obecného úradu je poverený prednosta obecného úradu Rybany, ktorý za svoju činnosť zodpovedá starostovi obce Rybany. 
Spoločný obecný úrad má 2 (3) zamestnancov, z toho jedného na plný úväzok, dvoch na polovičný. 
Podania sa podávajú na obecných úradoch podľa miesta trvalého bydliska. Vybavené podania sa odovzdávajú príslušnému starostovi na podpis a odovzdanie žiadateľovi. Všetky písomnosti týkajúce sa zmluvnej agendy sa evidujú na spoločnom obecnom úrade. Na tieto účely sa používa motorové vozidlo, patriace obci Rybany. 
Činnosť spoločného obecného úradu sa hodnotí jedenkrát ročne. Spoločné rokovania zvoláva starosta obce Rybany podľa potreby. Kontrola je vyhradená hlavnému kontrolórovi obce Rybany, ale aj každému zmluvnému účastníkovi. 

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad je financovaný zálohovo čiastkou 7,- Sk na obyvateľa na mesiac, podľa počtu obyvateľov v jednotlivých obciach k 31.12. predchádzajúceho roka. Obecný úrad Rybany zriadil pre spoločný obecný úrad osobitný účet. Prevádzkové náklady de facto financuje obecný úrad Rybany zo svojho.

Informácie z osobného stretnutia
Najbližšie väčšie (okresné) mesto Bánovce nad Bebravou nekonalo, ani neprejavilo záujem o takýto typ spolupráce s okolitými obcami, preto sa 18 obcí rozhodlo spolupracovať bez miestneho centra. Dostupnosť do spoločného obecného úradu je zhruba 17 km. Spoločný obecný úrad vydá za jeden rok cca 700 rozhodnutí. Peniaze štátu na prenesený výkon štátnej správy nepokrývajú skutočnú potrebu na vykonávanie týchto úloh. Ďalší zúčastnení starostovia navrhujú oslobodiť obce od povinnosti odvádzať odvody za svojich zamestnancov. Keby bol spoločný obecný úrad právnickou osobou, bolo by to lepšie, napríklad z dôvodu kúpy spoločného majetku. Vytvorenie menšieho počtu správnych jednotiek by podľa nich nefungovalo, argumentovalo sa históriou, nálady by boli proti takémuto kroku. Štát má dať viac peňazí. V Rybanoch je aj základná škola (1. – 9. ročník), do ktorej chodia deti z ďalších 8 obcí (spolu 261 žiakov); podľa slov miestnych predstaviteľov vrátane riaditeľa školy sa jej prevádzka len z peňazí z normatívov neufinancuje. Reformy všeobecne pociťujú veľmi negatívne.

SOU Piešťany

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad so sídlom v Piešťanoch je úrad, kde je síce sídlo v prirodzenom atrakčnom centre mikroregiónu, samotné mesto Piešťany sa však na ňom nezúčastňuje. Zmluva má 21 účastníkov: Bašovce, Borovce, Dolný Lopašov, Drahovce, Dubovany, Chtelnica, Kočín – Lančár, Krakovany, Nižná, Prašník, Rakovice, Ratnovce, Sokolovce, Šípkové, Šterusy, Trebatice, Veľké Kostoľany, Veľké Orvište, Ostrov, Pečeňady, Veselé. Obec Dolný Lopašov, zastupujúci spoločný obecný úrad, prenajíma priestory v budove bývalého okresného úradu v Piešťanoch. Zabezpečuje činnosť pre cca 22 281 obyvateľov. 

Predmet činnosti spoločného úradu
Spoločný obecný úrad zabezpečuje podľa zmluvy výkon úloh (prenesený výkon štátnej správy, aj originálne) podľa zákonov:
č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov, s výnimkou vyvlastňovacieho konania; č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov; č. 135/1996 Z. z. o pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov; Rozsah výkonu pôsobností podľa vyššie uvedených zákonov odkazuje zmluva na dohodu, ktorá bude prílohou zmluvy. 

Organizácia spoločného obecného úradu
Sídlom spoločného obecného úradu je obec Dolný Lopašov. Zmluva splnomocnila starostu tejto obce (ďalej len „starosta“) jednať s okresným, prípadne krajským úradom o prenájme nebytových priestorov; spoločný obecný úrad sídli v v prenajatých priestoroch bývalého okresného úradu v Piešťanoch.
Štatutárnym orgánom v pracovnoprávnych vzťahoch je starosta. Počet zamestnancov spoločného obecného úradu je 5, zmluva však umožňuje meniť počet zamestnancov podľa rozsahu činnosti. Činnosť spoločného obecného úradu riadi starosta, za svoju činnosť zodpovedá rade starostov. Svojej funkcie sa môže kedykoľvek vzdať, jednostranným písomným úkonom.
Činnosť spoločného obecného úradu sa riadi  pracovným poriadkom a organizačným poriadkom; nie je stanovené, kto, príp. v akej lehote ho vydá.

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad je financovaný „na princípe participácie podľa počtu obyvateľov obce“. Podiel na jedného obyvateľa stanovuje zmluva „dočasne“ na 5 Sk na jedného obyvateľa. Prostriedky sa poukazujú na osobitný účet spoločného obecného úradu; ak by finančné prostriedky v takomto objeme nepostačovali na výkon zmluvných funkcií, zmluva umožňuje ich navýšenie na základe vzájomnej dohody účastníkov zmluvy. 
Zmluva upravuje aj sankciu – v prípade neuhradenia vkladu v priebehu 14 dní bude účastník zmluvy vylúčený, pričom povinnosť uhradiť dlžnú sumu mu zostáva. 

Informácie z osobného stretnutia
Pre obce združené v spoločnom obecnom úrade by bolo dobré, keby jeho členom bolo aj mesto Piešťany. Okrem toho, štát dáva na obce mnohé kompetencie bez finančného krytia, obce ani ľudia nezvládajú reformy všeobecne, nielen reformu verejnej správy. 

SOU Tornaľa

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad Tornaľa bol založený zmluvou o zriadení spoločného obecného úradu z 10. apríla 2003. Zmluvnými členmi je 25 obcí, vrátane mesta Tornaľa. Sú to tieto obce: Tornaľa, Abovce, Držkovce, Figa, Gemer, Gemerská Ves, Hubovo, Chanava, Chvalová, Kesovce, Kráľ, Lenka, Leváre, Levkuška, Neporadza, Otročok, Polina, Rašice, Riečka, Rumnice, Skerešovo, Štrkovec, Včelince, Višňové, Žiar. Spoločný obecný úrad vykonáva svoju činnosť pre cca 17 000 obyvateľov (podľa údaju, ktorý nám poskytol primátor Tornale).

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad zabezpečuje výkon úloh na nasledovných úsekoch:
vodné hospodárstvo podľa zákona č. 135/1974 Zb. v znení neskorších predpisov; ochrana prírody podľa zákona č. 287/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov; telesná kultúra podľa zákona č. 288/1997 Z. z. v znení neskorších predpisov; pozemné komunikácie podľa zákona č. 135/1961 Zb. v znení neskorších predpisov; zdravotná starostlivosť podľa zákona č. 277/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov;
územné plánovanie a stavebný poriadok podľa zákona č. 50/1976 Zb. v znení neskorších predpisov; regionálny rozvoj a cestovný ruch podľa zákona č. 503/2001 Z. z. v znení neskorších predpisov; školstvo podľa zákona č. 19/1984 Zb. v znení neskorších predpisov a č. 542/1990 Zb. v znení neskorších predpisov; vykonáva aj niektoré originálne pôsobnosti, podľa dohody účastníkov zmluvy;

Organizácia spoločného obecného úradu
Sídlom spoločného obecného úradu je mestský úrad Tornaľa. Štatutárnym orgánom spoločného obecného úradu v pracovnoprávnych veciach a v majetkovoprávnych veciach týkajúcich sa len spoločného obecného úradu je primátor mesta Tornaľa. Riadením spoločného obecného úradu je poverený prednosta mestského úradu v Tornali, za svoju činnosť zodpovedá primátorovi. O činnosti a plnení úloh spoločného obecného úradu informuje primátor  ostatných účastníkov zmluvy najmenej 1x štvrťročne. V prípade nespokojnosti s prácou prednostu mestského úradu, môže byť na návrh účastníkov zmluvy poverený riadeným spoločného obecného úradu iný zamestnanec. 
Počet zamestnancov spoločného obecného úradu je 5 – stavebné konanie – 2, sociálne veci – 1, školstvo – 2. Ostatné úlohy a činnosti zabezpečujú zamestnanci mestského úradu v Tornali. Potrebu zamestnancov je možné prehodnotiť a podľa potreby upraviť. 
Žiadosti a rôzne iné písomnosti podávajú obyvatelia zmluvných obcí na príslušnom obecnom úrade; na spoločný obecný úrad ich doručujú starostovia (osobne alebo poštou), pričom komunikácia sa má podľa zmluvy zabezpečovať osobne alebo telefonicky. Takto isto prevezme starosta písomnosti pripravené na jeho podpis a na príslušnom obecnom úrade ich odovzdá občanovi. 
Spoločné rokovania zvoláva primátor 1x mesačne. Kontrolu výkonu zmluvnej agendy spoločného obecného úradu priebežne vykonáva na základe zmluvy hlavný kontrolór mesta. Kedykoľvek tak však môže urobiť aj každý iný účastník zmluvy. 
Zaujímavosťou je, že účastníkmi tejto zmluvy sú obce z troch okresov: Revúca, Rimavská Sobota a Rožňava. 

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad je financovaný zálohovo, najneskôr do 30. dňa predchádzajúceho mesiaca. Podiel nákladov jednotlivých obcí má byť podľa zmluvy stanovený na základe dvoch ukazovateľov: podľa frekvencie výstupov plnenia jednotlivých úloh; podľa počtu obyvateľov obce.
Finančné prostriedky sa uhrádzajú na účet mesta Tornaľa; pre úseky školstva, opatrovateľskej služby a územného plánovania a stavebného poriadku sú rôzne variabilné symboly. Podpisové právo na bankové finančné operácie majú dohromady až 5 ľudia: primátor, prednostka mestského úradu, ekonómka mestského úradu a ďalší dvaja poverení účastníci zmluvy. 

Informácie z osobného stretnutia
Spoločný obecný úrad vznikol na základe kolegialita pocitu spolupatričnosti obcí južného Gemera; ďalším motívom bolo aj posilniť tento mikroregión. Ďalší vývoj v tomto mikroregióne je podľa primátora otázny – najmä pre vysokú (cca 40%) nezamestnanosť. Tento fakt okrem iného prináša aj problémy do fungovania spoločného obecného úradu – niektoré obce majú problém s včasným plnením svojich finančných záväzkov voči spoločnému obecnému úradu. Zmluva síce pri financovaní stanovuje dve kritéria, podľa ktorých má byť spoločný obecný úrad financovaný (čo je pri sledovaných spoločných obecných úradoch jediný prípad), v skutočnosti však financovanie závisí len od jediného kritéria – počet obyvateľov v danej obci. Existuje projekt na vytvorenie polikliniky v Tornali, ktorá by obsluhovala celú spádovú oblasť (cca 27 000 ľudí), nielen obce spojené v spoločnom obecnom úrade. Politická atmosféra je naklonená takýmto projektom spolupráce; atmosféra na zlučovanie obcí nie je, naopak, obyvatelia dnešných malých obcí by boli určite proti. Na činnosť spoločného obecného úradu, napriek zmluvne zakotvenému spôsobu financovania, mestský úrad v Tornali dopláca zo svojho. Ide napríklad o využívanie mestského auta na zozbieranie podaní občanov v zmluvných obciach (auto, pohonné hmoty, vodič), výkon niektorých administratívnych funkcií, atď. Problémy spôsobuje štát s prenášaním financií, najmä pri prenesenom výkone štátnej správy, kde je financovanie nedostatočné. Napriek tomu sú reprezentanti mesta naďalej odhodlaní činnosť spoločného obecného úradu udržať.

SOU Lipany

Všeobecné informácie
Spoločný obecný úrad v Lipanoch bol založený zmluvou o vytvorení spoločného úradu na zabezpečení opatrovateľskej služby zo dňa 23. januára 2003; dnes zabezpečuje služby na viacerých úsekoch výkonu správy. Zmluva má 19 účastníkov vrátane mesta Lipany. Sú nimi: Lipany, Lúčka, Rožkovany, Ďačov, Dubovica, Miľpoš, Kamenica, Krivany, Torysa, Oľšov, Šarišské Dravce, Poloma, Krásna Lúka, Bajerovce, Tichý Potok, Vysoká Brezovica, Nižný Slavkov, Brezovička. Spoločný obecný úrad poskytuje služby pre cca 22 000 obyvateľov. 

Predmet činnosti spoločného obecného úradu
Spoločný obecný úrad v Lipanoch vykonáva správu na nasledujúcich úsekoch:
územné plánovanie a stavebné konanie; pozemné komunikácie; vodné hospodárstvo; ochrana prírody; regionálny rozvoj; školstvo; opatrovateľská starostlivosť; zdravotníctvo.

Organizácia spoločného obecného úradu
Štatutárnym orgánom je primátor mesta Lipany. Sídlom spoločného obecného úradu je mestský úrad v Lipanoch. Mesto Lipany sa zmluvne zaviazalo vytvoriť pracovisko na vykonávanie zmluvných činností (pôvodne len opatrovateľská služba). V prípade, že spoločný obecný úrad by mal nadobudnúť nejaký spoločný majetok, toto nadobudnutie aj jeho prípadné vysporiadanie je možné len písomným dodatkom k zmluve. Zmluva upravuje spôsob vystúpenia účastníka zmluvy zo zmluvného vzťahu; v takom prípade účastník zmluvy nemá nárok na finančné a materiálne vyrovnanie, jeho podiel ostáva v spoločnom majetku. 
Spoločný obecný úrad má 2 pracovníkov. Šéfom spoločného obecného úradu je prednosta mestského úradu.

Spôsob financovania spoločného obecného úradu
Na základe zmluvy sú jej účastníci povinní včas a v dohodnutej výške prispievať na náklady spojené s výkonom zmluvných činností. Bližšie kritériá zmluva neupravuje. Splatnosť úhrady má byť v štyroch štvrťročných splátkach na základe vystavenej faktúry. V prípade oneskorenia úhrady je dohodnutý úrok z omeškania – dvojnásobok diskontnej sadzby (NBS) aktuálnej v čase vzniku nároku. 

Informácie z osobného stretnutia
SOÚ vykonáva najmä kompetencie v oblasti stavebného konania a opatrovateľskej služby. Pracovník MsÚ Lipany je k dispozícii starostom na konzultácie v oblasti regionálneho rozvoja. Ostatné kompetencie sú zúžené na vydávanie povolení ako napr. povolenie výrubu stromov, schvaľovanie otváracích hodín v lekárňach. Užšia spolupráca v regióne sa začína v oblasti miestneho školstva, kde aj samotní predstavitelia mesta a obcí regiónu vidia nutnosť a jediné východisko v spolupráci obcí. Ako nezmysel spojený s výkonom kompetencie stavebného konania uviedli miestni starostovia systém vydávania stavebných povolení pre obec druhou obcou. Ako problém identifikovali pracovníci SOÚ to, že starosta obce v niektorých prípadoch podpíše rozhodnutie aj napriek zamietavému stanovisku, ktoré bolo vypracované pracovníkmi spoločného úradu. Preto by malo byť vydávanie rozhodnutí delegované na SOÚ. Keďže je to nie príliš bohatý región, a v takých regiónoch sú k spolupráci obcí náchylnejší, aj tu je eminentný záujem spolupracovať, ale ani nie tak z dôvodu zlepšovania služieb, ale skôr z dôvodu prežitia a zabezpečenia základných funkcií obcí.