S p r á v a

o doterajšej realizácii fiškálnej decentralizácie a predpokladanom vývoji v ďalšom období

I.	Úvod

V súlade s programovým vyhlásením vlády ministerstvo financií pripravilo v roku 2004 s účinnosťou od roku 2005 nový systém financovania obcí a vyšších územných celkov, ktorého podstatou je posilniť daňové príjmy obcí a stanoviť daňové príjmy vyšších územných celkov. Po schválení príslušných legislatívnych noriem v roku 2004 sa od 1. 1. 2005 začala realizácia fiškálnej decentralizácie.  Nový systém financovania samosprávnych kompetencií obcí a vyšších územných celkov podľa nových zákonov je logickým pokračovaním procesu decentralizácie kompetencií z orgánov štátnej správy na územnú samosprávu, presunom rozhodovacích právomocí v zákonom vymedzených oblastiach, zodpovednosti za ich vykonávanie s vytvorením priestoru na ich finančné zabezpečenie.

V marci 2005 ministerstvo financií pripravilo na rokovanie vlády Slovenskej republiky správu o nábehu fiškálnej decentralizácie, ktorého súčasťou bol návrh na rozdelenie prostriedkov z rozpočtovej rezervy na fiškálnu decentralizáciu v štátnom rozpočte na rok 2005 v nadväznosti na dohodu s predstaviteľmi územnej samosprávy. Vláda správu prerokovala dňa 30. marca 2005. V prijatom uznesení k správe č. 222/2005 okrem uvoľnenia prostriedkov z rozpočtovej rezervy uložila aj úlohy ministrovi vnútra a ministrovi práce, sociálnych vecí a rodiny novelizovať právne normy v gescii uvedených rezortov za účelom zmeny evidencie motorových vozidiel, resp. úpravy odmeňovania niektorých zamestnancov, ktorí vykonávajú prácu vo verejnom záujme. Tieto úlohy vyplynuli z potreby riešiť špecifické otvorené problémy v súvislosti s realizáciou fiškálnej decentralizácie podľa schválených zásad. Vládny návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon NR SR č. 315/1996 Z. z. o premávke na pozemných komunikáciách v znení neskorších predpisov bol schválený NR SR dňa 8. 11. 2005; návrh novely zákona č. 553/2003 Z. z. o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme bol predložený na rokovanie vlády dňa 29.6.2005. 

Na základe uvedeného uznesenia vlády č. 222/2005, ministerstvo financií poukázalo v určených termínoch na účty obcí a miest:
•	58, 6 mil. Sk pre obce ako dorovnanie do výšky 87 % rozpočtu dotácií a transferov roku 2004,
•	100,0 mil. Sk ako osobitný finančný vzťah štátneho rozpočtu v roku 2005 ku kúpeľným mestám,
•	130,0 mil. Sk ako osobitný finančný vzťah štátneho rozpočtu v roku 2005 k hlavnému mestu SR Bratislave.

V spolupráci s Daňovým riaditeľstvom SR ministerstvo financií vytvorilo systém permanentného mesačného monitoringu poukazovania výnosu dane z príjmov fyzických osôb a dane z motorových vozidiel územnej samospráve. Výsledky  monitoringu sú verejne prístupné na webovej stránke ministerstva. 

V záujme zdokonaľovania systému fiškálnej decentralizácie Ministerstvo financií Slovenskej republiky vedie permanentný dialóg s predstaviteľmi územnej samosprávy. Dňa 19. júla 2005 sa na ministerstve financií konalo rokovanie podpredsedu vlády a ministra financií so Združením miest a obcí Slovenska, splnomocnenými zástupcami vyšších územných celkov a Úniou miest Slovenska. Z uvedeného rokovania vyplynul záver o predložení námetov zo strany územnej samosprávy na prípadné úpravy systému. Predložené návrhy spolu so stanoviskom ministerstva  sú súčasťou správy.

II.	Daňové príjmy územnej samosprávy za rok 2005:

1.	Daň z príjmov fyzických osôb:

V nasledujúcej tabuľke je porovnanie skutočného výnosu dane smerovanej do rozpočtov obcí a  vyšších územných celkov v porovnaní s garantovaným výnosom dane podľa zákona č. 564/2004 Z. z..

Ukazovateľ
(v mil. Sk)	Garantovaný výnos 	Skutočnosť  	Rozdiel 	%	
Územná samospráva spolu	31 354,9	37 630,1	+  6 275,2	120,0	
Z toho: obce	23 500,5	28 202,5	+ 4 702,0	120,0	
             VÚC	 7 854,4	9 427,6	+ 1 573,2	120,0	

	Podstatný rozdiel v aplikácii nového systému financovania originálnych kompetencií územnej samosprávy podľa zásad fiškálnej decentralizácie v porovnaní so systémom platným do 31. 12. 2004 (v zákone o štátnom rozpočte bol podiel na výnose dane z príjmov fyzických osôb určený absolútnou sumou) spočíva v tom, že príslušný podiel na výnose dane z vyššieho celoštátneho výberu v priebehu roka je príjmom rozpočtov obcí a vyšších územných celkov a nie štátneho rozpočtu. Zvýšenie objemu finančných prostriedkov z tohto titulu pre územnú samosprávu predstavuje sumu cca 6,3 mld. Sk oproti predpokladom.

	Obciam a vyšším územným celkom boli v súlade so zákonom o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov do konca roku 2005 poukázané finančné prostriedky v sume cca 35,5 mld. Sk a v rámci finančného zúčtovania za rok 2005 do konca marca dostane územná samospráva ďalšie prostriedky v sume cca 2,1 mld. Sk.

2.	Daň z nehnuteľností:

Ministerstvo financií SR v nadväznosti na novelu zákona č. 582/2004 Z. z. o miestnych daniach a miestnom poplatku za komunálne odpady a drobné stavebné odpady v znení zákona č. 171/2005 Z. z. na základe podkladov obcí vypracovalo prehľad priznanej dane z nehnuteľností za zdaňovacie obdobie roku 2005, zistenú na základe podaných daňových priznaní podľa stavu k 1. máju 2005.  Porovnanie získaných údajov s rozpočtom roku 2005 je uvedené v tabuľke:

Ukazovateľ
(v mil. Sk)	Rozpočet 2005	Suma daň. priznaní k 1.5.2005	Rozdiel
	Index 
v %	
Daň z nehnuteľností spolu:	4 900,0	5 982,2	1 082,2	122,1	
Z toho: daň z pozemkov	x	1 622,7	x	x	
             daň za stavby	x	4 161,3	X	X	
             daň za byty a nebytové priestory	   x	   198,2	x	X	

V roku 2004 bol výnos dane z nehnuteľností rozpočtovaný v objeme 3,8 mld. Sk. Pri kvantifikácii fiškálnej decentralizácie na rok 2005 sa uvažovalo so zvýšením výnosu na 4,9 mld. Sk, t. j. o 1,1 mld. Sk a to najmä  vo väčších mestách v súvislosti s potrebou financovania mestskej verejnej dopravy. Očakávaná skutočnosť  podľa daňových priznaní predikuje ďalšie zvýšenie výnosu o 1,1 mld. Sk oproti pôvodným predpokladom vo fiškálnej decentralizácii. 

3.     Rekapitulácia daňových príjmov fiškálnej decentralizácie v roku 2005:

Ukazovateľ
(v mil. Sk)	Rozpočet 2005	Skutočnosť 2005 	Rozdiel	 %	
Daň z príjmov FO	31 354,9*	37 630,1	+  6 275,2	120,0	
Daň z nehnuteľností (prognóza)	  4 900,0	   6 000,0	+ 1 100,0	122,4	
Daň z motorových vozidiel	   2 500,0	2 799,5	    +    299,5	112,0	
Daňové príjmy spolu	38 754,9	46 429,6	 +  7 674,7	 119,8	

* podiel územnej samosprávy na garantovanom výnose dane podľa zákona č. 564/2004 Z. z.

Z rekapitulácie vyplýva, že obce, mestá a vyššie územné celky získali z výnosov daní za rok 2005 navyše zdroje do svojich rozpočtov v sume cca 7,7 mld. Sk oproti pôvodným kvantifikáciám fiškálnej decentralizácie, z toho suma 2,1 mld. Sk im bude poukázaná v roku 2006 v rámci finančného zúčtovania podielu na výnose dane z príjmov fyzických osôb.

III.	Návrhy na legislatívne úpravy fiškálnej decentralizácie:

Nadväzne na závery z porady Ministerstva financií SR so Združením miest a obcí Slovenska, zástupcami VÚC a Úniou miest Slovenska konanej 19.7.2005, predstavitelia územnej samosprávy predložili nasledovné námety na legislatívne úpravy nového systému financovania:

1.  Novelizácia zákona č. 564/2004 Z. z. o rozpočtovom určení výnosu dane z príjmov územnej samospráve a o zmene a doplnení niektorých zákonov:

•	zvýšenie podielu na výnose dane z príjmov FO pre vyššie územné celky z 23,5 % na 27,0 %

Argumenty VÚC:

a)	v kvantifikácii fiškálnej decentralizácie nebolo uvažované s finančným zaťažením majetku vyšších územných celkov daňou z nehnuteľností;
b)	poskytovanie finančného príspevku neštátnym sociálnym zariadeniam podľa zákona č. 195/1998 Z. z. o sociálnej pomoci v znení neskorších predpisov, ktoré poskytujú nedostatkové služby v regióne, pričom minimálny príspevok je určený v Prílohe č. 14 tohto zákona;
c)	nepostačujúci objem kvantifikovaný vo fiškálnej decentralizácii na vykrytie strát dopravcom pri vykonávaní osobnej dopravy vo verejnom záujme; nezohľadnená dodatočná dotácia zo štátneho rozpočtu v roku 2004;

Stanovisko MF SR:

Navrhované zvýšenie podielu by vo finančnom vyjadrení predstavovalo v roku 2006 cca 1,4 mld. Sk.

K jednotlivým bodom uvádzame:
a)	daň z nehnuteľností je v zmysle zákona č. 582/2004 Z. z. miestnou daňou, z čoho vyplýva, že stanovenie sadzieb ako aj možnosť poskytnutia úľav podľa § 17 zákona je plne v kompetencií obcí. Znamená to, že finančné zaťaženie rozpočtu samosprávneho kraja touto daňou je závislé len od vzájomného rokovania medzi týmito subjektmi územnej samosprávy. Schválenie kompletného súboru legislatívy fiškálnej decentralizácie sa uskutočnilo v septembri 2004 v dostatočnom časovom predstihu pred prípravou a schvaľovaním rozpočtu vyšších územných celkov na rok 2005;
b)	 spôsob financovania neverejných (súkromných) subjektov, ktoré poskytujú sociálne služby, sociálnu prevenciu alebo sociálne poradenstvo je v súčasnosti nesystémový a v rozpore s princípmi fiškálnej decentralizácie. Na jednej strane poskytovanie finančného príspevku na úhradu nákladov za uvedené služby alebo vybrané činnosti sociálno-právnej ochrany zo strany príslušného samosprávneho kraja v rámci sociálnej pomoci je právne kvalifikované ako výkon samosprávnej pôsobnosti vyššieho územného celku. Na druhej strane pritom zákon o sociálnej pomoci stanovuje v prílohe č. 14 minimálnu výšku finančného príspevku pre tieto neverejné subjekty. V roku 2004 vyššie územné celky týmto subjektom poskytli viac ako 600 mil. Sk. V nadväznosti na princípy fiškálnej decentralizácie nie je dôvodné zasahovanie do výkonu tejto samosprávnej pôsobnosti vyšších územných celkov zákonom o sociálnej pomoci. Ministerstvo financií preto v uznesení vlády navrhuje uložiť ministerke práce, sociálnych vecí a rodiny vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh systémového riešenia tohto problému; 
c)	V súlade s princípmi fiškálnej decentralizácie samosprávne kraje pri zabezpečovaní regionálnej verejnej dopravy disponujú aj kompetenciami v cenovej oblasti. Akceptujeme skutočnosť, že zvýšenie cien nafty má dôsledky na náklady dopravcov, ale tak, ako sa s týmto faktom musia vysporiadať ostatné subjekty využitím všetkých ekonomických nástrojov, t. j. aj úpravou cien, je na zodpovednosti samosprávnych krajov riešiť túto situáciu bez ohľadu na prípadné subjektívne, alebo objektívne okolnosti. Zákon o rozpočtových pravidlách územnej samosprávy umožňuje autonómnosť v rozhodovaní o použití vlastných príjmov vyšších územných celkov, čo zodpovedá schváleným princípom fiškálnej decentralizácie.
 
Vzhľadom na vyššie uvedené, ministerstvo nesúhlasí s navrhovaným zvýšením percenta podielu vyšších územných celkov na výnose dane z príjmov FO.

•	text zákona doplniť o rozpočtové určenie spotrebnej dane z minerálneho oleja vyberanej podľa zákona č. 98/2004 Z. z. o spotrebnej dani z minerálneho oleja v znení neskorších predpisov v pomere  štátny rozpočet : vyššie územné celky  99,15 : 0,85 (BSK, ŽSK), resp. 62 : 38 (NSK). 

Argumenty VÚC:

zvyšovanie cien pohonných hmôt má negatívny dosah na nákladovosť výkonov dopravcov pri vykonávaní osobnej dopravy vo verejnom záujme a tým aj s dosahom na reálny objem objednaných výkonov 

Stanovisko MF SR:

Kvantifikácia návrhu v nadväznosti na celoštátny výnos dane v roku 2005 a rozpočet verejnej správy na rok 2006 je uvedená v nasledovnej tabuľke:

Samosprávny kraj
(v mil. Sk)	Rok	Štátny rozpočet	VÚC	Spolu	
BSK, ŽSK	Skut. 2005	31 321	    269	31 590	
	 2006	32 125	    275	32 400	
NSK	Skut. 2005	19 586	12 004	31 590	
	2006	20 088	12 312	32 400	

K problematike regionálnej dopravy je stanovisko ministerstva z hľadiska finančných zdrojov a cenových nástrojov uvedené v predchádzajúcom bode. Okrem toho ministerstvo financií považuje tento návrh za nesystémový zásah do schválenej legislatívy fiškálnej decentralizácie vzhľadom na prijatý a dohodnutý princíp zavedenia jednej podielovej dane.

2.	Novelizácia nariadenia vlády č. 668/2004 Z. z. o rozdeľovaní výnosu dane z príjmov územnej samospráve:

•	v rámci kritérií rozdeľovania výnosu dane z príjmov pre VÚC zaviesť kritérium nadmorskej výšky aj pre VÚC (varianty: pre všetky kritériá, kritérium dĺžky ciest II. a III. triedy)

Argumenty VÚC:

požiadavka súvisí so zvýšenou náročnosťou na zimnú údržbu ciest II. a III. triedy

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo čiastočne akceptuje vecnú stránku požiadavky VÚC s tým, že v ďalšom období je potrebné posúdiť širšie aspekty návrhu najmä z hľadiska jeho dopadu na rozpočty VÚC a možnosti jeho technickej realizácie.

•	prehodnotenie koeficientov horizontálneho vyrovnávania vyšších územných celkov
a)	ponechať trvalo koeficienty na úrovni roku 2005 (ŽSK),
b)	upraviť koeficient pre rok 2006 (BBSK) 

Argumenty VÚC:

pozitívny dosah na rozpočty príslušných VÚC

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo s návrhom nesúhlasí, vzhľadom na schválené nastavenie systému horizontálneho vyrovnávania prechodu zo starého systému na systém nový v časovej relácií rokov 2005 - 2008. Návrh by reálne viedol k neodôvodnenému zvýhodňovaniu niektorých regiónov na úkor ostatných. 

•	z dôvodu nedostatku zdrojov na poskytovanie príspevku neverejným (súkromným) sociálnym zariadeniam podľa zákona č. 195/1998 Z. z. zvýšiť váhu kritéria smerovaného na sociálne služby (Poznámka: počet obyvateľov VÚC starších ako 62 rokov)

Argumenty VÚC:

Nedostatok finančných prostriedkov v rozpočtoch VÚC vzhľadom na zvyšovanie počtu neverejných (súkromných) zariadení zabezpečujúcich potrebu samosprávneho kraja v oblasti sociálnych služieb a ktoré spĺňajú podmienky zákona č. 195/1998 Z. z.

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo nemôže súhlasiť s návrhom, ktorý by spôsobil zmenu výsledných hodnôt podielu na výnose dane pre každý VÚC s dopadom na váhu ostatných kritérií. Zvýšiť váhu kritéria je možné len na ťarchu zníženia váhy iných kritérií.  Okrem toho kritériá vo vzorci slúžia len na výpočet podielu na celoštátnom výnose dane, pričom vyššie územné celky samostatne rozhodujú o použití vlastných daňových príjmov. Návrh systémového riešenia v tejto oblasti pripraví MPSVaR SR.

•	doplniť kritériá a zmeniť váhy jednotlivých kritérií rozdeľovania výnosu dane z príjmov pre obce a mestá podľa návrhov:
a)	Hlavné mesto SR Bratislava:  nové kritérium - podiel na výnose dane z príjmov FO 0,5 –    0,7 %;
b)	Únia miest Slovenska: prehodnotiť váhu kritérií, zmeniť koeficient v prospech miest veľkostnej skupiny od 50 tis. do 100 tis. obyvateľov z hodnoty 1,13 na 1,25 a súčasne primerane znížiť koeficienty v kategóriách obcí do 1 000 obyvateľov a od 1 001 do 5 000 obyvateľov, zaviesť nové kritériá pre Bratislavu 0,5 % a pre kúpeľné mestá 0,4 % z podielu na výnose dane;
c)	Asociácia horských sídiel Slovenska (Pozn.: obce s nadmorskou výškou nad 600 m – počet obcí 241): nové kritérium: podiel na výnose dane FO 0,5 %.

Argumenty:

Nedostatok zdrojov na rozvoj, nezohľadnenie špecifík týchto sídiel.

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo financií s návrhmi nesúhlasí z dôvodu, že dotácie poskytnuté malým obciam, kúpeľným mestám a hl. mestu Bratislava v roku 2005 mali charakter mimoriadneho, jednorazového riešenia s cieľom plynulej adaptácie na nový systém. Zavedenie nových kritérií, ktoré nemajú jednoznačnú nadväznosť na originálne kompetencie obcí by menilo prijaté princípy fiškálnej decentralizácie. 

K jednotlivým návrhom má ministerstvo financií ďalej nasledovné pripomienky:
a)	podiel na výnose dane z príjmov FO vo výške 0,5 – 0,7 % predstavuje podľa rozpočtu verejnej správy na rok 2006 sumu cca 180 – 260 mil. Sk. Magistrát mesta nepredložil žiadne ďalšie konkrétne a kvantifikované argumenty nad rámec podkladov, ktoré boli ministerstvom zohľadnené pri kvantifikácii a nastavení veľkostných koeficientov v nariadení vlády č. 668/2004 Z. z.. Ide o nesystémové riešenie, pretože prípadné zvýšenie zdrojov pre Hlavné mesto SR Bratislavu by bolo možné riešiť zmenou veľkostného koeficientu;
b)	- návrh ÚMS na zvýšenie veľkostného koeficientu pre mestá od 50 tis. do 100 tis. obyvateľov (dopad cca  90 mil. Sk) neobsahuje konkrétne a kvantifikované argumenty nad rámec podkladov, ktoré boli ministerstvom zohľadnené pri kvantifikácii a nastavení veľkostných koeficientov v nariadení vlády č. 668/2004 Z. z. ; 
- Bratislava je riešená samostatným veľkostným koeficientom v nariadení vlády na základe predchádzajúcich kvantifikácií,
 - samostatné kritérium pre kúpeľné mestá (požiadavka 0,4 % z podielu na výnose dane zodpovedá sume cca 150 mil. Sk) je riešenie, ktoré by narušilo schválený systém rozdeľovania výnosu dane podľa jednoznačných kritérií v nariadení vlády;
c)   vplyv na výdavky obcí v súvislosti s nadmorskou výškou je už zohľadnený v nariadení vlády v kritériu počet obyvateľov prepočítaný koeficientom nadmorskej výšky. Samostatné ďalšie kritérium 0,5 % výnosu dane z príjmov FO t. j. cca 180 mil. Sk je nesystémové riešenie. Ministerstvo financií akceptuje vecnú stránku požiadavky horských sídiel na výraznejšie zohľadnenie vyššej potreby finančných prostriedkov v súvislosti s geografickou polohou. Už pri príprave fiškálnej decentralizácie boli diskutované viaceré varianty, pričom sa uvažovalo s vyčíslením zvýšených výdavkov obcí z titulu geografických podmienok v rozsahu cca od 1,8 do 3,1 mld. Sk. Dosiahnutý kompromis premietnutý v platnej legislatíve dostatočne nezohľadnil potrebu riešenia tohto problému.  Naviac nárast cien palív a energií, keď napríklad cena plynu oproti východiskovej základni vzrástla v dvoch etapách celkom o cca 30 %, ďalej akcentuje akútnosť doladenia systému v tomto smere. Ministerstvo financií preto pripraví návrh úpravy schváleného systému, ktorý bude premietnutý  do návrhu novely nariadenia vlády č. 668/2004 iným spôsobom, ako navrhuje Asociácia horských sídiel Slovenska. 

3.	Námety na novelizáciu ďalších legislatívnych úprav:

a)	zákon č. 578/2004 Z. z. o poskytovateľoch zdravotnej starostlivosti, zdravotných pracovníkoch, stavovských organizáciách v zdravotníctve a o doplnení niektorých zákonov so zámerom, aby výnos z pokút z dôvodu porušenia zákona organizáciami, ktorým vyšší územný celok vydal povolenie, bol príjmom vyššieho územného celku (nahradiť  text „štátneho rozpočtu“ textom „vyššieho územného celku“)

Argumenty VÚC:

Napriek tomu, že kontroly vykonávajú aj samosprávne kraje, výnos  je podľa § 83 zákona len príjmom štátneho rozpočtu.

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo financií SR navrhuje uložiť v uznesení vlády úlohu ministrovi zdravotníctva novelizovať zákon č. 578/2004 Z. z..

b)	podľa zákona č. 18/1996 Z. z. o cenách v znení neskorších predpisov cenovými kontrolnými orgánmi sú aj obce a vyššie územné celky, pričom výnos z pokút je len príjmom štátneho rozpočtu. Návrh VÚC je zmeniť text § 18 ods. 5 zákona nahradením „štátneho rozpočtu“ textom „vyššieho územného celku“.

Argumenty VÚC:

Výkon kontroly vykonávajú aj vyššie územné celky, pričom výnos z pokút je príjmom štátneho rozpočtu.

Stanovisko MF SR:

Ministerstvo financií návrh akceptuje a pri novelizácii zákona návrh zohľadní  tak, aby výnosy z pokút  boli aj príjmom vyšších územných celkov, resp. obcí ako cenových kontrolných orgánov.

IV.	Ďalšie otvorené problémy súvisiace s fiškálnou decentralizáciou:

A. Obce:

Združenie miest a obcí Slovenska predložilo zoznam právnych noriem, ktorých dosah na rozpočty obcí nebol podľa ich názoru zohľadnený vo fiškálnej decentralizácii s dosahom spolu 3 710,4 mil. Sk. ZMOS nenavrhuje  zmenu legislatívy fiškálnej decentralizácie.
 
ZMOS vo svojom liste uviedol, že ide o  prehľad činností vychádzajúcich zo schválených alebo navrhovaných právnych noriem, z ktorých vyplývajú úlohy pre obce a ktorých dosah na rozpočty obcí nebol zohľadnený vo východiskovej základni fiškálnej decentralizácie. Ide o právne normy schválené koncom roka 2004 (po schválení fiškálnej decentralizácie) a v roku 2005, resp. pripravované na legislatívne konanie. Okrem toho poukazuje na nedoriešené majetkovoprávne usporiadanie delimitovaného majetku, nedoriešený modernizačný dlh delimitovaného školského majetku, nové úlohy obcí vyvolané dosahmi reformy policajného zboru (zvýšenie drobnej trestnej činnosti a s tým spojené požiadavky občanov na vykonávanie bezpečnostných opatrení), reformy zdravotníctva, otázky protipovodňových opatrení, neusporiadaný majetok pod miestnymi komunikáciami a nedoriešené financovanie presunutých kompetencií v oblasti cestovného ruchu, ako aj predpokladané zníženie daňových príjmov obcí z titulu novely zákona o miestnych daniach.

•	Najvyššia suma, ktorá podľa ZMOS-u nebola zohľadnená pri návrhu rozpočtu na rok 2006 a pri návrhu Kolektívnej zmluvy vyššieho stupňa na rok 2006 vo vzťahu k obciam, je suma vyplývajúca z realizácie politiky vlády SR v mzdovej oblasti a dosahu inflácie - 1 649,7 mil. Sk.

Stanovisko MF SR:

Valorizáciu platov zamestnancov obcí aj v predchádzajúcich rokoch riešili obce v rámci svojich rozpočtov a vo vzťahu k preneseným originálnym kompetenciám bola valorizácia pre zamestnancov vykonávajúcich tieto činností zahrnutá do fiškálnej decentralizácie. V roku 2006 sa navrhuje valorizácia platov vo výške 6% od 1. 7. 2006, pričom napr. podiel obcí na výnose dane z príjmov fyzických osôb v porovnaní s podielom na výnose z garantovaného objemu dane v roku 2005 vzrástol o 20,0 %. Okrem toho obce pri odmeňovaní zamestnancov nie sú viazané zákonom o odmeňovaní niektorých zamestnancov pri výkone práce vo verejnom záujme, ale je na ich rozhodnutí podľa akého zákona budú zamestnanci obcí odmeňovaní. Na základe uvedeného nie je dôvod na prijímanie opatrení súvisiacich s riešením problematiky v mzdovej oblasti zamestnancov obcí. 

•	Dosah zákona č.305/2005 Z. z. o sociálno-právnej ochrane detí a sociálnej kuratele v sume 240 mil. Sk.

Stanovisko MF SR:

V dôvodovej správe k zákonu sa uvádza, že navrhovaná úprava zásadne nerozširuje pôsobnosť územnej samosprávy v tejto oblasti nad rámec doterajšej právnej úpravy. Zákon podrobne rozpracúva výkon opatrení, ktoré  mala samospráva vykonávať i doposiaľ. MPSVaR SR kvantifikuje dosah na rozpočty obcí v roku 2006 na 28 mil. Sk.

•	Dosah výnosu  MPSVaR SR  č.37/2004-II/1 v sume 182,4 mil. Sk.

Stanovisko MF SR:

Ide o výnos o poskytovaní dotácií v pôsobnosti tohto ministerstva, to znamená, že nemôže vyvolávať žiadne dodatočné nároky na rozpočty obcí. Naopak umožňuje aj obciam uchádzať sa o dotáciu zo štátneho rozpočtu  v tejto oblasti.

•	Dosah zákona č.725/2004 Z. z., ktorým sa novelizoval zákon č. 145/1995 Z. z. o správnych poplatkoch v sume  400 mil. Sk z dôvodu zavedenia platieb obcí za informácie z katastra nehnuteľností.

Stanovisko MF SR:

Zákon prispieva k riešeniu dlhodobo nepriaznivej situácie na správach katastra vyvolanej predlžovaním lehôt v katastrálnom konaní, čo je aj v prospech územnej samosprávy. V odôvodnení návrhu sa zvýšenie príjmov zo správnych poplatkov kvantifikovalo v sume približne 70 mil. Sk ročne. Úprava výšky správnych poplatkov nie je pravidelný proces, ktorý by každoročne znamenal zvýšenie nákladov  jednotlivých subjektov. Územná samospráva by mala zabezpečovať tieto výdavky v rámci svojho bežného hospodárenia a medziročného nárastu zdrojov.  Okrem toho obce a vyššie územné celky sú oslobodené od poplatkov ak žiadajú o vykonanie týchto spoplatnených úkonov na účely usporiadania vlastníckych práv k pozemným komunikáciám a školám, ktoré prešli do ich pôsobností podľa osobitných predpisov. 

•	Dosah realizácie Národného rozvojového plánu, rámec podpory spoločenstva - príprava projektov a kofinancovanie v sume 207,2 mil. Sk

Stanovisko MF SR:

   Realizácia Národného rozvojového plánu SR a jednotlivých programových dokumentov  vytvára významný priestor pre územnú samosprávu zapojiť do skvalitňovania služieb poskytovaných svojim občanom aj zdroje EÚ a štátneho rozpočtu. Podiel  5 % vlastných zdrojov obcí na financovaní týchto projektov považujeme za mimoriadne priaznivý. Okrem toho kvantifikácia zdrojov pre realizáciu cieľov  Národného rozvojového plánu SR sa konkretizovala pred začatím fiškálnej decentralizácie aj za účasti územnej samosprávy, pričom zapojenie jednotlivých subjektov do programov je na báze dobrovoľnosti. 

•	U ostatných činností ide o zmapovanie všetkých činností dotýkajúcich sa obcí, z ktorých niektoré vykonávali obce aj v predchádzajúcich obdobiach, resp. podľa doterajších predpisov, ale novou právnou normou sa ich výkon upresňuje, doplňuje, resp. rozširuje o nové úlohy, ktorých finančné dôsledky na rozpočty obcí buď neboli uvedené v dôvodových správach, alebo predkladatelia právnych noriem v dôvodových správach uvádzali, že ich realizácia nebude mať dosah na rozpočty obcí. 
	
Ide o vyčíslené dôsledky na rozpočet na základe odhadov, ktoré nie sú zo strany ZMOS-u podložené žiadnym konkrétnym zdôvodnením, resp. výpočtom.  Na základe uvedeného považujeme tento materiál za informatívny a nie je dôvod na vykonanie prípadných opatrení zo strany MF SR. 

B. Vyššie územné celky:

Ako ďalšie problémy, okrem spoločných pre celú územnú samosprávu, ktoré sú uvedené v stanovisku ZMOS-u, vyššie územné celky zaraďujú:
-	investičné dlhy na majetku vyšších územných celkov (cesty, zdravotnícke zariadenia a i.) vrátane výdavkov spojených s nedoriešeným vyrovnaním pozemkov pod infraštruktúrou,
-	vyrovnanie dlhov zdravotníckych zariadení vzniknutých v rokoch 2003, 2004 a ktoré už nie sú riešené prostredníctvom a. s. Veriteľ
-	nedostatok zdrojov na zabezpečenie rozvoja kraja (kofinancovanie) prostredníctvom projektov financované zo zdrojov EÚ.

Stanovisko MF SR:

Uvedené otvorené otázky presahujú rámec predkladaného materiálu.

C. Školstvo:

	Platná rezortná legislatíva definuje základné umelecké školy a školské zariadenia ako originálnu kompetenciu obcí a vyšších územných celkov. V nadväznosti na to je financovanie týchto subjektov riešené v rámci fiškálnej decentralizácie z ich vlastných daňových príjmov.

V rozpore s týmito princípmi sa v súčasnosti zo štátneho rozpočtu prostredníctvom kapitoly ministerstva školstva zabezpečuje financovanie neštátnych základných umeleckých škôl a školských zariadení (súkromné a cirkevné ZUŠ a školské zariadenia) v rozsahu cca 300 mil. SK. 

Ministerstvo financií SR považuje tento spôsob financovania  za nesystémový a dlhodobo neudržateľný aj vzhľadom na to, že pri jeho realizácii dochádza k zneužívaniu tohto stavu a následne k zvýšeným požiadavkám na štátny rozpočet. Ide najmä o prípady, keď územná samospráva zruší svoje zariadenia a táto služba je v obci nahradená neštátnym subjektom.

Ministerstvo financií preto v uznesení vlády navrhuje uložiť ministrovi školstva vypracovať a predložiť na rokovanie vlády návrh systémového riešenia tohto problému. 

V.	Záver:

Nový systém financovania originálnych kompetencií územnej samosprávy sa od 1. 1. 2005 realizuje plynulo a v súlade so schválenou legislatívou. Fiškálna decentralizácia okrem zvýšenej samostatnosti územnej samosprávy pri rozhodovaní o použití vlastných príjmov preukázateľne prináša aj väčší balík finančných prostriedkov do pokladníc  miest, obcí a VÚC oproti starému systému. Súčasný vývoj dokonca ukazuje, že pôjde o významne vyššie sumy  ako sa predpokladalo v pôvodných kvantifikáciách.

Doterajší priebeh v roku 2005 preukázal aj v zásade správne nastavenie vnútorných prvkov systému, kritérií, ich váh a príslušných vzorcov. Ministerstvo financií v rámci dolaďovania fiškálnej decentralizácie pripraví návrh na výraznejšie zohľadnenie špecifických potrieb horských sídiel.

V ďalšom období považujeme za mimoriadne dôležité, aby zákony  pripravované jednotlivými ministerstvami rešpektovali schválené princípy fiškálnej decentralizácie. V tomto zmysle Ministerstvo financií  SR akceptuje a podporuje návrhy územnej samosprávy aj na zmenu  už platných zákonov, najmä v oblasti financovania neverejných (súkromných) subjektov, ktoré poskytujú sociálne služby, sociálnu prevenciu alebo sociálne poradenstvo. Podobne systémovo by sa mala doriešiť aj problematika financovania neštátnych základných umeleckých škôl a školských zariadení. V tomto smere sú v návrhu uznesenia vlády formulované úlohy pre príslušných ministrov.