Informácia o stretnutí predsedov vlád krajín Vyšehradskej štvorky
Dobříš (Česká republika), 1.10.2003

Dňa 1.10.2003 sa na zámku v Dobříši uskutočnilo stretnutie predsedov vlád Českej republiky V. Špidlu, Poľskej republiky L. Millera, Maďarskej republiky P. Medgyessyho a Slovenskej republiky M. Dzurindu.
Témou ich rokovaní bolo:
1.	Odsúhlasenie programu V4 na nasledujúce obdobie predsedníctva ČR
2.	Stanoviská pred nadchádzajúcou Medzivládnou konferenciou EÚ

ad.1 Predsedovia vlád schválili Českou republikou predložený Program činnosti Vyšehradskej štvorky počas predsedníctva Českej republiky (v prílohe) a vyjadrili súhlas s predloženými prioritami spolupráce V4 počas predsedníctva ČR v období od 1. júla 2003 do 30. júna 2004. 
 
ad. 2. Stanoviská krajín V4 pred Medzivládnou konferenciou EÚ

Predsedovia vlád predstavili priority svojich krajín na MVK nasledovne:

ČR:
-	rokovania MVK majú byť substantívne, rozhodujúca je kvalita konečnej dohody, nie dodržanie nejakých časových termínov;
-	zloženie EK podľa princípu „1 krajina – 1 komisár“;
-	predsedníctvo v sektorálnych radách: zakotviť zásady rotácie priamo v texte ÚZ, zaviesť systém rotujúceho tímového predsedníctva zloženého z 3 – 4 členských štátov na 1 – 1,5 roka;  
-	definovanie kvalifikovanej väčšiny: kompromis dohodnutý v Nice považuje za výhodný, avšak zo strany významných ČK očakávajú veľký tlak na jeho. Za reálne východisko považuje dvojitú väčšinu tvorenú 60% ČK a 60% populácie EÚ;
-	zachovanie rozhodovania jednomyseľnosťou v oblasti finančnej perspektívy, daní, zmien v ESD;
-	otázky spoločnej obrany: dôležitosť zachovania kompatibility s NATO, odmietanie užšej a štruktúrovanej formy spolupráce z dôvodu vytvárania exkluzívnych skupín v EÚ smerujúcich v konečnom dôsledku k rozdrobenosti EÚ v otázkach obrany. Zvýšiť kvórum potrebné na posilnenú spoluprácu z navrhovaných 1/3 ČK na 1/2ČK;
-	minister zahraničných vecí EÚ: podporujú vytvorenie tejto funkcie, je potrebné vyjasnenie jeho pozície v prípade odstúpenia EK i voči stálemu predsedovi ER. ČR bude vystupovať proti návrhom oslabujúcim postavenie ministra ZV v EK oproti navrhnutému stavu;

SR:
-	rokovania MVK majú byť substantívne, rozhodujúca je kvalita konečnej dohody, nie dodržanie nejakých časových termínov;
-	zloženie EK podľa princípu „1 krajina – 1 komisár“;
-	zachovanie rozhodovania jednomyseľnosťou v oblasti obrany, daní, sociálnej politiky;
-	definovanie kvalifikovanej väčšiny: podpora kompromisu z Nice, prijateľnosť dvojitej väčšiny 60% ČK a 60% obyvateľstva EÚ;
-	názov dokumentu „ústavná zmluva“ a jeho dôsledné uplatňovanie v celom texte;
-	podpora zahrnutiu zmienky o kresťanských koreňoch do preambuly;
-	podpora zavedeniu tímového rotujúceho predsedníctva v sektorálnych radách;

PR:
-	definovanie kvalifikovanej väčšiny: zachovanie kompromisu dohodnutému v Nice, PR v tejto otázke nemieni za žiadnych okolností ustúpiť, aj keby mala na MVK ostať osamotená;
-	zloženie EK podľa princípu „1 krajina – 1 komisár“;
-	otázky spoločnej obrany: odmietnutie štruktúrovanej spolupráce; odmietnutie vytvárania akýchkoľvek alternatív či dokonca konkurencie voči NATO;
-	zahrnutie zmienky o kresťanskej tradícii do preambuly;
-	vyjadrená pripravenosť podporiť zavedenie tímového predsedníctva, za vhodný považuje model 4 ČK na dva roky;
-	minister zahraničných vecí EÚ: je potrebné vybaviť ho kompetenciami umožňujúcimi mu vo väčšom rozsahu koordinovať zahraničnú politiku v EÚ;
-	zachovanie jednomyseľného rozhodovania v oblasti obrany a daní;
-	rokovania MVK majú byť substantívne, rozhodujúca je kvalita konečnej dohody, nie dodržanie nejakých časových termínov;

MR:
-	zloženie EK podľa princípu „1 krajina – 1 komisár“;
-	predsedníctvo v sektorálnych radách: za zachovanie princípu rotácie, otvorenosť voči riešeniu tímového predsedníctva;
-	definovanie kvalifikovanej väčšiny: kompromis dohodnutý v Nice považuje za výhodný, avšak zo strany významných ČK očakávajú veľký tlak na jeho. Za reálne východisko považuje dvojitú väčšinu tvorenú 60% ČK a 60% populácie EÚ;
-	zachovanie jednomyseľného rozhodovania v oblasti finančných otázok, ESD, obrany;
-	otázky spoločnej obrany: proti štruktúrovanej spolupráci a vytvárania konkurencii voči NATO;
-	špecifická otázka: MR bude požadovať zahrnutie ochrany práv národnostných menšín do textu úz. Súčasný návrh považuje v tomto smere za nedostatočný. 
Počas tlačovej konferencie reagoval predseda vlády SR M. Dzurinda na snahu MR o zakotvenie ochrany kolektívnych práv národnostných menšín: SR vníma súčasnú úpravu v návrhu úz ako dostatočnú, keď II. časť obsahuje článok zákazu diskriminácie na akomkoľvek základe, vrátane príslušnosti k národnostnej menšine. Otváranie nových citlivých tém považujeme za kontraproduktívne. 

Predseda vlády MR počas obeda navrhol rozšírenie zoskupenia V4 o Rakúsko a Slovinsko. Návrh bol ostatnými účastníkmi zamietnutý ako neopodstatnený.

Zo stretnutia vyplynulo, že všetky štyri krajiny majú zhodný názor na nasledujúce otázky:
1.	Rokovania MVK majú byť substantívne, rozhodujúcim faktorom má byť kvalita výsledného dokumentu, ktorú nesmie negatívne ovplyvňovať nijaký vopred stanovený termín ukončenia rokovaní.
2.	Európska komisia má byť aj naďalej vytváraná v súlade s princípom „1 krajina – 1 komisár“.
3.	V otázke spoločnej európskej obrany je potrebné zabrániť vytváraniu exkluzívnych skupín /“nie“ štruktúrovanej spolupráci/ a je potrebné zachovanie transatlantickej väzby /“nie“ vytváraniu konkurencie voči NATO/.

Podobné názory, avšak s rozdielnym akcentom, možno identifikovať v nasledujúcich otázkach:
1.	definícia kvalifikovanej väčšiny: PR jednoznačne podporuje zachovanie trojitej väčšiny a váženia hlasov dohodnutého v Nice bez možnosti kompromisu v tejto otázke; SR sa pripája k postoju PR (odrazilo sa to v stanovisku vlády SR, ktorá dňa 2.10.2003 schválila na svojom mimoriadnom rokovaní); ČR a MR v zásade podporujú dohodu z Nice, avšak vnímajúc enormný tlak niektorých veľkých ČK sú pripravené dohodnúť sa na tzv. dvojitej väčšine tvorenej 60% ČK a 60% populácie EÚ; 
2.	tímové predsedníctvo v sektorálnych radách: všetky krajiny V4 sú za zachovanie rotácie, pričom však existujú rôzne modely tímového predsedníctva líšiace sa v počte krajín tvoriacich tím a v dĺžke trvania tímového predsedníctva (ČR: 3-4 krajiny na 1-1,5 roka; SR: 4-5 krajín na 2 – 2,5 roka; PR: 4 krajiny na 2 roky; MR: otvorená možnosti skupinového i neskupinového predsedníctva);

MR ostáva osamotená v úsilí o zahrnutie ochrany práv národnostných menšín do textu ústavnej zmluvy nad rámec čl. II-21 (zákaz diskriminácie) návrhu úz.  

Záver:
Vzhľadom na niektoré odlišnosti v stanoviskách sa účastníci stretnutia rozhodli neprijať zo stretnutia formálny spoločný dokument. Medzi predsedami vlád však panovala zhoda v podpore spoločných priorít a taktiež zhoda v tom, že si nebudú navzájom klásť nadmerné prekážky pri presadzovaní odlišných postojov. Predsedovia vlád vyjadrili pripravenosť naďalej neformálne konzultovať otázky ústavnej zmluvy EÚ počas MVK. Predsedovia vlád sú presvedčení o opodstatnenosti zachovania spolupráce v rámci zoskupenia V4 aj po vstupe do EÚ.