D ô v o d o v á   s p r á v a

Všeobecná časť

Ú v o d

Zákonom č. 150/2001 Z. z.  o daňových orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly, ktorý nadobudol účinnosť 1. mája 2001 sa novo upravilo postavenie a organizácia daňových orgánov vo veciach daní, vrátane penále, úrokov, zvýšenia dane a pokút podľa daňových predpisov, poplatkov podľa osobitných predpisov (súdne poplatky a správne poplatky), ktoré sú príjmom štátneho rozpočtu v rozsahu podľa osobitných predpisov a štátneho dozoru nad prevádzkovaním lotérií a iných podobných hier. Nadväzne na tento zákon sa vykonali aj zmeny v pôsobnosti daňových úradov a zmeny vo vnútornej štruktúre Daňového riaditeľstva SR.

S prihliadnutím na odporúčanie medzinárodných organizácií, ale najmä na integračné snahy Slovenskej republiky do Európskej únie je nevyhnutné vykonať ďalšie organizačné zmeny, ktoré budú zamerané na celkové zefektívnenie odhaľovania daňových trestných činov, ako aj zefektívnenia správy daní u vybraných daňových subjektov a zefektívnenie činnosti daňovej správy v tom smere, že sa posúdi efektívnosť činností jednotlivých daňových úradov.

Ide predovšetkým o tieto zmeny:

1.	v oblasti  zefektívnenia  odhaľovania  daňových  trestných  činov  -  zriadenie  Úradu        daňového preverovania, 

2. v oblasti  zefektívnenia  správy daní  u  vybraných  daňových  subjektov  - zriadenie                              Daňového úradu  pre vybrané daňové subjekty, 

3. v  oblasti  posúdenia  efektívnosti  jednotlivých  daňových  úradov  - zníženie počtu                                                               daňových úradov.                      

1. Súčasný stav

Podľa súčasného platného zákona daňové riaditeľstvo a daňové úrady oznamujú  podozrenia z daňových trestných činov orgánom činným v trestnom konaní. Takýto postup sa ukazuje pri odhaľovaní daňových trestných činov ako málo efektívny. 

Pôsobnosť daňových úradov je ustanovená pre územné obvody obcí, t.zn., že miestna príslušnosť daňových subjektov bez ohľadu na ich veľkosť je určená podľa trvalého pobytu fyzickej osoby alebo podľa sídla právnickej osoby. Neprihliada sa pritom na špecifiká daňových subjektov.

2. Návrh zákona

V  predkladanom návrhu zákona o daňových orgánoch  sa z dôvodu zefektívnenia odhaľovania  daňových  trestných  činov navrhuje zriadiť Úrad daňového preverovania.  Na  zefektívnenie  správy  daní  u  vybraných  daňových   subjektov   sa   navrhuje  pre tieto daňové subjekty zriadiť  Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty, do pôsobnosti ktorého budú patriť banky a pobočky zahraničných bánk, poisťovne a pobočky zahraničných poisťovní a zaisťovne a pobočky zahraničných zaisťovní a ďalej tie, ktoré dosiahnu  ročný obrat  vyšší  ako  1 mld.  Sk, t. j. subjekty, ktoré z hľadiska správy daní tvoria najzložitejšiu oblasť spravovania daní. Na základe prehodnotenia počtu daňových úradov z hľadiska posúdenia ich efektívnosti, a to z pohľadu  nákladov  na  ich  činnosť  a  počet  zamestnancov sa navrhuje znížiť počet daňových úradov s tým, že daňové riaditeľstvo môže zriadiť namiesto zrušených daňových úradov pracoviská. V tejto súvislosti je potrebné uviesť, že z uvedeného dôvodu nedôjde k prepúšťaniu zamestnancov, ale k ich zaradeniu na novovytvorené pracoviská daňových úradov alebo do existujúcich  daňových úradov.

3. Hospodársky a finančný dosah právnej úpravy

Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti sa predpokladajú nasledovné nároky na štátny rozpočet:

- v  roku 2002 v sume 212,35 mil. Sk, z toho bežné výdavky predstavujú 87,75 mil. Sk a kapitálové výdavky 124,60 mil. Sk,

-  v  roku 2003 v sume 37,75 mil. Sk, z toho bežné výdavky 28,15 mil. Sk a kapitálové výdavky 9,60  mil.  Sk.

	Okrem vyššie uvedených nárokov na štátny rozpočet sa predpokladá aj prínos pre štátny rozpočet. Zrušením daňových úradov a zlúčením s existujúcimi daňovými úradmi dôjde k preradeniu cca 90 zamestnancov do výkonu kontroly (cca 60) a do výkonu exekúcie (cca 30).  V dôsledku uvedených zmien sa predpokladá zefektívnenie a zrýchlenie výkonu daňových kontrol a procesu vymáhania daňových nedoplatkov.

	Návrh novely predkladaného zákona je v súlade s Ústavou Slovenskej republiky, všeobecne záväznými právnymi predpismi a medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenská republika viazaná.

	Predkladaný návrh novely zákona podľa  § 3 ods. 2 písm. b) zákona č. 106/1999 Z. z. o hospodárskom  a   sociálnom   partnerstve   sa   nedotýka  dôležitých   záujmov   zamestnancov  a 
zamestnávateľov, najmä hospodárskych, sociálnych, pracovných a mzdových podmienok. Naopak, predpokladá  sa  v roku  2002  vytvorenie  85  nových  pracovných miest   a  v  roku 2003 vytvorenie 50 nových pracovných miest.

DOLOŽKA ZLUČITEĽNOSTI
návrhu zákona s právom Európskej únie

1.	Navrhovateľ zákona:
      
      Vláda Slovenskej republiky    

2.	Názov návrhu zákona:

Návrh zákona, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 150/2001 Z.z. o daňových orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony

3.	V práve Európskej únie je problematika návrhu zákona upravená:

-	smernica Rady 77/799/EHS z 19. decembra 1977 o vzájomnej pomoci kompetentných orgánov členských krajín v oblasti priameho a nepriameho zdaňovania - zmenená smernicou Rady 79/1070/EHS zo 6. decembra 1979 a smernicou Rady 92/12/EHS z 25. februára 1992,
-	nariadenie Rady 92/218/EHS z 27. januára 1992 o administratívnej spolupráci v oblasti nepriameho zdaňovania (DPH),
-	smernica Rady 76/308/EHS z 15. marca 1976 o vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok rezultujúcich z operácií tvoriacich časť systému financovania Európskeho poľnohospodárskeho vyrovnávacieho a garančného fondu a poľnohospodárskych daní a ciel – doplnená smernicou Rady 79/1071/EHS zo 6. decembra 1979, smernicou Rady 92/108/EHS z 14. decembra 1992 a smernicou Rady 2001/44/EC z 15. júna 2001.
-	smernica 95/46/EC Európskeho parlamentu a Rady z 24. októbra 1995 o ochrane jednotlivcov s ohľadom na spracovanie osobných údajov a o voľnom pohybe týchto údajov,
-	Zmluva o Európskej únii (Amsterdamské znenie) čl. 6 ods. 2.

4.	Problematika návrhu zákona:

Návrh zákona svojou problematikou patrí medzi priority aproximácie práva podľa čl. 70 Európskej dohody o pridružení a patrí medzi priority odporúčané v Bielej knihe podľa kapitoly 10 - Priame zdaňovanie a kapitoly 22 – Nepriame zdaňovanie.

5.	Charakteristika právnych noriem Európskej únie, ktorými je upravená problematika návrhu zákona:

Rozsah vzájomnej  spolupráce medzi daňovými úradmi v členských štátoch je upravený v smernici rady 77/799/EHS z 19. decembra 1977 v znení neskorších zmien. Cieľom uvedenej právnej normy EÚ je, aby si kompetentné daňové úrady členských štátov vymieňali informácie, ktoré by im umožnili vykonávať správny odhad daní z príjmu a kapitálu a informácie týkajúce sa vymeriavania nepriamych daní ( daň z pridanej hodnoty, spotrebná daň z minerálnych olejov, spotrebná daň z alkoholu a alkoholických nápojov, spotrebná daň zo spracovaného tabaku).

Spolupráca kompetentných úradov je založená na týchto formách spolupráce:
-	výmena informácií na požiadanie,
-	spontánna výmena informácií,
-	automatická výmena informácií,
-	zachovanie tajomstva, 
-	bilaterálne konzultácie, 
-	monitorovanie a zbieranie skúseností. 

Uvedená právna norma v širšom kontexte zabraňuje daňovým únikom a vytvára právny rámec pre boj proti medzinárodným daňovým únikom. Krajiny strednej a východnej Európy (SVE) by sa mali zapojiť do systému výmeny informácií.

Nariadenie Rady 92/218/EHS vymedzuje spôsoby, ktorými sú administratívne úrady v členských štátoch zodpovedné za aplikovanie zákona o dani z pridanej hodnoty, musia navzájom spolupracovať a spolupracovať taktiež s Komisiou Európskeho spoločenstva, aby zabezpečili súlad s týmito zákonmi. Nariadenie Rady ďalej upravuje postupy pre výmenu informácií o dani z pridanej hodnoty na transakcie vo vnútri Spoločenstva elektronickými prostriedkami a následnú výmenu informácií medzi kompetentnými úradmi členských štátov.

Smernica Rady 76/308/EHS vymedzuje formy vzájomnej pomoci pri vymáhaní pohľadávok, úrokov a nákladov, podrobné pravidlá pre ich aplikáciu, podmienky poskytovania informácií medzi kompetentnými úradmi členských štátov a zabezpečenie preventívnych opatrení na garanciu vymáhania pohľadávok 

Smernica 95/46/EC Európskeho parlamentu a Rady vymedzuje formy spracovania a výmeny osobných údajov, založenie a fungovanie vnútorného trhu, prístup k osobným údajom, zásady ochrany základných práv jednotlivcov v oblastiach ekonomickej a sociálnej aktivity vyplývajúcej z aproximácie vnútroštátnych zákonných predpisov.  

Európska únia podľa čl. 6 ods. 2 Zmluvy o Európskej únii rešpektuje základné ľudské práva ako ich zaručuje Európsky dohovor o ochrane ľudských práv a základných slobôd podpísaný v Ríme 4. novembra 1950.

6.	Vyjadrenie stupňa kompatibility s právnou normou EÚ

Navrhovaný zákon, ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 150/2001 Z.z. o daňových orgánoch a ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 440/2000 Z. z. o správach finančnej kontroly a ktorým sa menia a dopĺňajú niektoré ďalšie zákony je čiastočne kompatibilný s uvedenými normami EÚ. Úplná kompatibilita s právnymi normami EÚ je plánovaná pri vstupe Slovenskej republiky do EÚ.

Osobitná časť

K čl. I

K bodu 1

	V nadväznosti na skutočnosť, že sa navrhuje zriadiť Úrad daňového preverovania rozširuje sa predmet úpravy zákona o daňových orgánoch o odhaľovanie trestných činov spáchaných v súvislosti s porušením hmotnoprávnych daňových zákonov, zákona o správe daní a poplatkov, zákona o súdnych poplatkoch a zákona o účtovníctve a trestných činov spáchaných v súvislosti s porušením zákona o lotériách a iných podobných hrách a zisťovanie ich páchateľov. 

K bodu 2

	Úrad daňového preverovania sa navrhuje zaradiť tak, ako Daňové riaditeľstvo Slovenskej republiky a daňové úrady, do organizácie daňových orgánov. 

K bodom 3 a 5

	Navrhuje sa rozšíriť právomoc daňového riaditeľstva v tom smere, že na výkon niektorých činností Úradu daňového preverovania môže zriaďovať aj pracoviská tohto úradu a určovať jeho vnútornú organizáciu.

K bodu 4

	V záujme jednotnej aplikácie daňových zákonov daňovými orgánmi v praxi sa navrhuje doplniť do kompetencie daňového riaditeľstva aj zodpovednosť za uplatňovanie pokynov, usmernení a oznámení vydaných ministerstvom na uplatňovanie týchto zákonov. 

K bodu 6

	Podľa doterajšieho znenia § 3 odsek 5 písm. e) daňové riaditeľstvo oznamuje podozrenia zo spáchania daňových trestných činov orgánom činným v trestnom konaní. Vzhľadom na to, že sa navrhuje zriadiť Úrad daňového preverovania a zamestnanci daňového riaditeľstva, ktorí budú plniť úlohy v oblasti odhaľovania trestných činov budú poverenými orgánmi, ktoré budú mať rovnaké postavenie ako policajný orgán podľa Trestného poriadku, bude daňové riaditeľstvo podozrenia zo spáchania trestných činov oznamovať poverenému daňovému orgánu, ak pôjde o trestné činy spáchané v súvislosti s porušením daňových predpisov (hmotnoprávnych daňových zákonov, zákona o správe daní a poplatkov, zákona o súdnych poplatkoch a zákona o účtovníctve) a zákona o lotériách a iných podobných hrách.

K bodu 7

	Navrhuje sa doplniť kompetencia daňového riaditeľstva informovať daňové subjekty o ich právach v daňovom konaní a povinnostiach vo veciach daní. Rozšírenie kompetencií o túto novú činnosť je v súlade s  praxou zaužívanou v krajinách OECD a EÚ.

K bodu 8 

	Kompetentným úradom pri realizácii vzájomnej medzinárodnej spolupráce vo veciach daní podľa medzinárodných zmlúv je podľa právnych noriem Európskej únie ministerstvo, ktoré môže delegovať túto právomoc na daňové riaditeľstvo. Pôjde predovšetkým o výkon spoločných daňových kontrol, o výmenu informácií a plnenie ďalších záväzkov podľa medzinárodných zmlúv, ktoré mu budú zverené ministerstvom. 
	
K bodu 9

	Vzhľadom na to, že sa navrhuje zriadiť Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty, do kompetencie ktorého budú patriť daňové subjekty nie podľa sídla, ale podľa kritérií určených v tomto zákone, navrhuje sa táto skutočnosť doplniť do ustanovenia o pôsobnosti daňových úradov.

K bodu 10

Podľa doterajšieho znenia § 4 odsek 3 písm. g) daňové úrady oznamujú podozrenia zo spáchania daňových trestných činov daňovému riaditeľstvu a orgánom činným v trestnom konaní. Vzhľadom na to, že sa navrhuje zriadiť Úrad daňového preverovania, budú daňové úrady podozrenia zo spáchania daňových trestných činov oznamovať poverenému daňovému orgánu, ak pôjde o trestné činy spáchané v súvislosti s daňovými predpismi a zákonom o lotériách a iných podobných hrách. Pri oznamovaní ide o zabezpečenie rovnakého postupu ako v prípade daňového riaditeľstva (bod 6).

K bodu 11

	Kompetentným úradom pri realizácii vzájomnej medzinárodnej spolupráce vo veciach daní podľa medzinárodných zmlúv je podľa právnych noriem Európskej únie ministerstvo, ktoré môže delegovať túto právomoc na daňové úrady. Ministerstvo môže delegovať túto právomoc na daňové úrady v súvislosti s realizáciou vzájomnej administratívnej spolupráce pri výmene informácií vrátane výkonu spoločných daňových kontrol a vzájomnej pomoci pri vymáhaní daňových nedoplatkov uskutočňovanej na základe medzinárodných zmlúv.

K bodu 12

	Navrhujú sa vypustiť sídla daňových úradov, ktoré sa rušia a z ktorých môže Daňové riaditeľstvo SR vytvoriť pracoviská.

K bodu 13

Navrhuje sa zriadiť Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty so sídlom v Bratislave. Do jeho pôsobnosti budú patriť daňové subjekty z Daňového úradu Bratislava I až VI, Daňových úradov Malacky, Senec, Pezinok, pričom zákon ustanovuje kritériá, podľa ktorých sa určujú vybrané daňové subjekty. 

Za vybrané daňové subjekty sa na účely zákona o daňových orgánoch považujú banka a pobočka zahraničnej banky, poisťovna a pobočka zahraničnej poisťovne a zaisťovňa a pobočka zahraničnej zaisťovne, ktoré používajú osobitné postupy účtovania. U ostatných podnikateľských subjektov sa stanovil ročný obrat nad l mld. Sk. Tieto subjekty majú napr. veľké množstvo daňových dokladov alebo vypracovávajú konsolidovanú účtovnú závierku alebo sa vyčísľuje rozdiel, ak pri obchodných vzťahoch sú ceny medzi zahraničnými závislými osobami odlišné ako ceny používané medzi nezávislými osobami v porovnateľných obchodných vzťahoch (tzv. transferové ocenenie) a táto odchýlka znížila základ dane. Z uvedeného vyplýva, že u týchto vybraných daňových subjektov ide o špecifiká, ktoré nie sú obvyklé u všetkých podnikateľských subjektov. Zároveň sa určuje, kedy nastáva príslušnosť vybraných daňových subjektov k Daňovému úradu pre vybrané daňové subjekty. U banky a pobočky zahraničnej banky, poisťovne a pobočky zahraničnej poisťovne a zaisťovňe a pobočky zahraničnej zaisťovne je rozhodujúca činnosť ku dňu účinnosti zákona a v ďalšom období u novovzniknutých daňových subjektov je to deň, kedy je takáto osoba podľa príslušných predpisov oprávnená začať vykonávať podnikateľskú činnosť a povinnosť registrácie u príslušného správcu dane jej nastane podľa § 31 zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov. U podnikateľských subjektov je rozhodujúci deň 1. január  roka,  ktorý  nasleduje  po  uplynutí jedného roka od konca roka, kedy subjekt dosiahol ročný obrat 1 mld. Sk (napr. príslušnosť k 1.1.2003 nastáva daňovému subjektu, ak dosiahol ročný obrat k 31.12.2001 nad 1 mld. Sk). Tento postup určujúci príslušnosť k tomuto daňovému úradu je rovnaký aj pre ďalšie obdobia. Zároveň sa v tomto bode definuje ročný obrat tak, aby zahŕňal špecifiká všetkých daňových subjektov.

Obdobné daňové úrady sú zriadené aj v krajinách Európskej únie. Takéto daňové úrady sa zriaďujú za účelom zefektívnenia výberu daní a skvalitnenia poskytovania služieb daňovým subjektom (napr. odsúhlasenie použitia konkrétnej metódy pri transferovom oceňovaní a pod.).

 K bodu 14

V § 4a sa navrhuje zriadenie Úradu daňového preverovania so sídlom v Banskej Bystrici. Zároveň sa v tomto ustanovení určuje jeho  pôsobnosť. 

S prihliadnutím na návrh novely Trestného poriadku (v čl. II. predkladaného návrhu zákona), zamestnanci daňového riaditeľstva, ktorí plnia úlohy v oblasti odhaľovania trestných činov a zisťovania ich páchateľov budú poverenými daňovými orgánmi v konaní o trestných činoch, ktoré súvisia s porušením osobitných predpisov, budú mať rovnaké postavenie ako policajné orgány, ktoré sú orgánmi činnými v trestnom konaní.

Pri zriadení Úradu daňového preverovania sa vychádza zo skutočnosti, že daňové úrady registrujú nárast podozrení z trestnej činnosti a ich odhaľovanie orgánmi činnými v trestnom konaní je na nízkej úrovni. Personálne obsadenie Úradu daňového preverovania odborníkmi z daňovej správy by malo zaručiť, že v spolupráci s vyšetrovateľom Policajného zboru sa zefektívni odhaľovanie podozrení z trestných činov, ktoré súvisia s porušením osobitných predpisov (týmito sú hmotnoprávne daňové zákony, zákon o správe daní a poplatkov, zákon o súdnych poplatkoch, zákon o účtovníctve a zákon o lotériách a iných podobných hrách).

Úrad daňového preverovania sa navrhuje zriadiť pre územné obvody všetkých daňových úradov, čím sa vytvára predpoklad pre komplexné posudzovanie konania jednotlivých daňových subjektov, ich prepojenie na území celej Slovenskej republiky a operatívnejší prístup k riešeniu podnetov zo strany správcov dane a daňového riaditeľstva. 

	Pôsobnosť Úradu daňového preverovania sa navrhuje v oblasti odhaľovania trestných činov spáchaných v oblastí daní, napr. pokiaľ ide o skutkovú podstatu trestného činu skrátenia dane, neodvedenia dane, nezaplatenia dane a v oblasti lotérií a iných hier.

V nadväznosti na plnenie svojich úloh bude Úrad daňového preverovania vytvárať a prevádzkovať informačný systém, v ktorom bude zhromažďovať, uchovávať a spracovávať údaje o skutočnostiach a osobách, ktoré spáchali alebo je dôvodné podozrenie, že budú páchať trestné činy v súvislosti s porušením osobitných predpisov. Na tento informačný systém sa vzťahuje zákon o ochrane osobných údajov v informačných systémoch (s výnimkou ustanovenia upravujúceho súhlas dotknutej osoby so spracúvaním osobných údajov a registráciu informačného systému).

Zamestnanci daňového riaditeľstva, ktorí budú mať postavenie orgánu činného v trestnom konaní budú postupovať podľa Trestného poriadku, nebudú využívať pri svojej činnosti informačno-technické prostriedky a prostriedky operatívno-pátracej činnosti. Vzhľadom na uvedené, ak to bude nevyhnutné, bude sa postupovať podľa § 72a zákona o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, podľa ktorého môže minister financií požiadať ministra vnútra o to, aby služba finančnej polície plnila úlohy, ktoré súvisia s odhaľovaním daňových únikov a nezákonných finančných operácií, ak tieto úlohy nemôže ministerstvo financií zabezpečiť vlastnými silami a prostriedkami.

	Úrad daňového preverovania sa navrhuje zriadiť ako preddavkovú organizáciu rovnako, ako sú aj daňové úrady. Za jeho činnosť zodpovedá riaditeľ Úradu daňového preverovania. Riaditeľa Úradu daňového preverovania bude menovať a odvolávať generálny riaditeľ daňového riaditeľstva, ktorému aj zodpovedá za činnosť  Úradu daňového preverovania. 

	V návrhu ustanovenia § 4b sa ukladá zamestnancovi daňového riaditeľstva, ktorý plní úlohy Úradu daňového preverovania povinnosť preukázať sa služobným preukazom a odznakom úradu, pričom sa navrhuje, aby služobný preukaz alebo odznak poskytol inej osobe len k nahliadnutiu (prednú stranu) a zároveň sa mu zakazuje vydať odznak a služobný preukaz z rúk. V prípade, ak plní úlohy v oblasti odhaľovania trestných činov a zisťovania ich páchateľov, nie je povinný oznamovať svoje meno, priezvisko a funkciu. Taktiež v tomto ustanovení sa upravujú aj ďalšie povinnosti tohto zamestnanca, ktorý bude povinný konať tak, aby žiadnej osobe nevznikla bezdôvodná ujma a  rovnako dbať na zachovanie jej základných práv a slobôd zaručených ústavou a poučiť osobu o jej právach.

K bodu 15

	Vzhľadom na to, že novelou zákona sa zriaďuje Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty a zároveň sa ruší 26 daňových úradov, v spoločných a prechodných ustanoveniach je potrebné riešiť prechod správy daní zo zrušených daňových úradov na príslušné daňové úrady a vybraných daňových subjektov na Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty. Zároveň sa ustanovuje, že daňové subjekty, ktoré dosiahli ročný obrat 1 miliardu Sk za zdaňovacie obdobie roka 2000, sa stávajú vybranými daňovými subjektami od 1. apríla 2002, t. j. od tohto termínu je pre tieto daňové subjekty príslušný Daňový úrad pre vybrané daňové subjekty.

K bodom 16 až 43

	Zrušením daňových úradov dochádza k priradeniu obcí zo zrušených daňových úradov na nástupnícke daňové úrady.

K bodom 44 až 46

	Navrhujú sa úpravy v nadväznosti na zmeny názvu obcí, vykonané nariadením vlády SR č. 74/2001 Z. z., ktoré nadobudlo účinnosť 1. júla 2001.

K čl. II

K bodu 1

	Novelou Trestného poriadku sa navrhuje, aby poverené daňové orgány, ak ide o  trestné činy spáchané v súvislosti s porušením daňových predpisov a osobitného predpisu,  mali rovnaké postavenie ako policajný orgán. Od tejto novely sa očakáva zefektívnenie odhaľovania trestných činov, ktoré súvisia s porušením daňových predpisov (ktorými sú hmotnoprávne daňové zákony, zákon o správe daní a poplatkov, zákon o súdnych poplatkoch a zákon o účtovníctve) a osobitného predpisu (zákon o lotériách a iných podobných hrách).

K bodom 2 až 4

	Doplnením uvedených ustanovení  Trestného poriadku  sa reaguje na poslednú novelizáciu Ústavy Slovenskej republiky, keďže sa vypustilo aboličné oprávnenie prezidenta Slovenskej republiky – právo prezidenta nariadiť, aby sa trestné stíhanie nezačínalo, alebo aby sa v ňom nepokračovalo.

K čl. III

Zamestnanci daňového riaditeľstva, ktorí budú plniť úlohy Úradu daňového preverovania v oblasti odhaľovania trestných činov spáchaných v súvislosti s porušením daňových predpisov (hmotnoprávnych daňových zákonov, zákona o správe daní a poplatkov, zákona o účtovníctve, zákona o súdnych poplatkoch) a osobitného zákona (zákona o lotériách a iných podobných hrách) a zisťovania ich páchateľov sa navrhujú, aby boli poverenými daňovými orgánmi s rovnakým postavením ako policajný orgán. Nadväzne na uvedené sa navrhuje vykonať úpravy v § 29a  zákona o Policajnom zbore v znení neskorších predpisov, t. j. vylúčiť tieto trestné činy z pôsobnosti služby finančnej polície a služby kriminálnej polície. Navrhuje sa však ponechať v pôsobnosti služby finančnej polície a služby kriminálnej polície súbeh daňových trestných činov s inými trestnými činmi.

K čl. IV

Zamestnanci daňového riaditeľstva, ktorí budú plniť úlohy Úradu daňového preverovania v oblasti odhaľovania trestných činov spáchaných v súvislosti s porušením daňových predpisov (hmotnoprávnych daňových zákonov, zákona o správe daní a poplatkov, zákona o účtovníctve, zákona o súdnych poplatkoch) a zisťovania ich páchateľov sa navrhujú, aby boli poverenými daňovými orgánmi s rovnakým postavením ako policajný orgán. Nadväzne na uvedené sa navrhuje vykonať úpravy v § 28 zákona o Železničnej polícií, t. j. vylúčiť tieto trestné činy z pôsobnosti železničnej polície. 

K čl. V

K bodu 1

	Spresňuje sa účet, na ktorý je prevádzkovateľ povinný odviesť z výťažku lotérie alebo inej podobnej hry zákonom stanovené peňažné prostriedky. Úprava vychádza z potreby jednoznačnosti účtovníctva štátu. Povinnosť účelového použitia prostriedkov zostáva zachovaná. 

K bodu 2

Navrhuje sa doplniť zákon SNR č. 194/1990 Zb. o lotériách a iných podobných hrách v znení neskorších predpisov o ustanovenia súvisiace s vymáhaním nedoplatkov. Orgán štátneho dozoru, ktorým je daňový úrad bude oprávnený pri vymáhaní odvodov a ich preddavkov, pokút alebo penále primerane postupovať podľa siedmej časti zákona SNR č. 511/1992 Zb. v znení neskorších predpisov – daňové exekučné konanie. Touto úpravou sa rozšíria spôsoby vymáhania a predpokladá sa zvýšenie efektívnosti výberu príjmov za oblasť lotérií a iných podobných hier. 

K čl. VI    

Účinnosť novely sa navrhuje od 1. apríla 2002 s výnimkou čl. V  bodu 1, t. j. spresnenia účtu, na ktorý prevádzkovateľ odvádza zákonom stanovené peňažné prostriedky, u ktorého sa navrhuje účinnosť od 1. januára 2003.