MINISTERSTVO ZDRAVOTNÍCTVA
SLOVENSKEJ REPUBLIKY
__________________________________
Číslo:  

Materiál na rokovanie 
Legislatívnej rady vlády 
Slovenskej republiky 

N á v r h

nariadenia vlády Slovenskej republiky o ochrane zdravia zamestnancov pred rizikami spojenými s expozíciou chemickým faktorom pri práci
												´

Podnet:

§ 2 ods. 1 písm. e) zákona č. 19/2002 Z.z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov		Obsah materiálu:

1.	Návrh nariadenia vlády

Predkladá:

Rudolf Zajac
minister zdravotníctva
Slovenskej republiky

Bratislava 30. júna 2005 

Návrh
NA R I A D E N I E  V L Á D Y
Slovenskej republiky
z ……..2005

o ochrane zdravia zamestnancov pred rizikami spojenými s expozíciou chemickým faktorom pri práci

Vláda Slovenskej republiky podľa § 2 ods. 1 písm. e) zákona č. 19/2002 Z. z., ktorým sa ustanovujú podmienky vydávania aproximačných nariadení vlády Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov nariaďuje:

ČASŤ I
VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Vláda Slovenskej republiky podľa § 18 zákona NR SR o verejnom zdravotníctve (ďalej len „zákon“) nariaďuje
§1
Predmet úpravy

(1)	Toto nariadenie vlády upravuje ochranu zamestnancov pred rizikami pre ich zdravie 
a bezpečnosť a na predchádzanie takýmto rizikám, ktoré vznikajú alebo môžu vzniknúť z expozície chemickým faktorom vyskytujúcich sa na pracovisku alebo ako dôsledok akejkoľvek pracovnej činnosti súvisiacej s chemickými faktormi. Ustanovuje osobitné minimálne požiadavky v tejto oblasti a limitné hodnoty.

(2) Požiadavky tohto nariadenia vlády platia tam, kde sa vyskytujú alebo by sa mohli vyskytnúť na pracovisku chemické faktory bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia všeobecne záväzných predpisov, ktoré sa týkajú chemických faktorov, na ktoré sa vzťahujú opatrenia na ochranu zdravia pred ionizujúcim žiarením.

(3) Pre karcinogény a mutagény na pracovisku platia ustanovenia tohto nariadenia vlády bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie a/alebo osobitné ustanovenia obsiahnuté v osobitnom právnom predpise.

(4)	Na celú oblasť uvedenú v odseku 1 sa vzťahujú ustanovenia všeobecne záväzného 
právneho predpisu bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie alebo špecifickejšie ustanovenia v tomto nariadenia vlády.

(5) Pokiaľ ide o prepravu nebezpečných chemických faktorov, ustanovenia tohto nariadenia vlády platia s rešpektovaním prísnejších alebo osobitných ustanovení obsiahnutých vo všeobecne záväzných právnych predpisoch týkajúcich sa dopravy nebezpečných faktorov.

§2
Základné pojmy

Na účely tohoto nariadenia vlády: 
a) Chemický faktor je akýkoľvek chemický prvok alebo zlúčenina, ktoré môžu byť  súčasťou zmesi, vyskytujú sa  v prírodnom stave alebo sú vyrobené, použité alebo uvoľnené, pri akejkoľvek činnosti vrátane vzniknutého odpadu bez ohľadu na to, či sú alebo nie sú vyrobené zámerne alebo či sú alebo nie sú uvedené na trh.

b) Nebezpečný chemický faktor je:
1. akýkoľvek chemický faktor, ktorý spĺňa kritériá klasifikácie ako nebezpečná chemická
látka alebo nebezpečný chemický prípravok podľa osobitného predpisu bez  ohľadu na to, či 
je alebo nie je tento faktor klasifikovaný podľa tohoto predpisu, okrem faktorov, ktoré 
spĺňajú iba kritériá klasifikácie ako nebezpečné pre životné prostredie,

2. akýkoľvek chemický faktor, ktorý nespĺňa kritériá klasifikácie ako nebezpečná chemická 
látka alebo nebezpečný chemický prípravok podľa osobitného predpisu5, ale ktorý môže pre
svoje fyzikálno-chemické, chemické alebo toxikologické vlastnosti a spôsob použitia alebo 
výskytu na pracovisku predstavovať riziko pre zdravie a bezpečnosť zamestnancov, vrátane 
chemického faktora, pre ktorý sa podľa §2 ustanovuje najvyššie prípustný expozičný limit pri
práci.  

c) Činnosť súvisiaca s chemickými faktormi je akákoľvek práca, pri ktorej sa používajú alebo 
sa majú požívať chemické faktory pri akomkoľvek postupe, zahŕňajúca výrobu, manipuláciu, 
skladovanie, prepravu, zneškodňovanie a úpravu, alebo ktoré  vznikajú pri takejto
práci.

d) Najvyššie prípustný expozičný limit (NPEL) je najvyššie prípustná hodnota časovo-váženého priemeru koncentrácie chemického faktora vo vzduchu dýchacej zóny zamestnanca vo vzťahu k určenému referenčnému času. 

e) Biologická medzná hodnota je limitná hodnota koncentrácie príslušného chemického faktora alebo jeho metabolitu alebo indikátora účinku v príslušnom biologickom materiáli.

f) Zdravotný dohľad je individuálne  hodnotenie zdravotného stavu zamestnanca vo vzťahu 
k jeho expozícii špecifickému chemickému faktoru pri práci .

g) Nebezpečnosť je prirodzená vnútorná vlastnosť chemického faktora, ktorá môže spôsobiť poškodenie.

h) Riziko je pravdepodobnosť vzniku poškodenia v prípade použitia alebo expozície.

§3
Najvyššie prípustné expozičné limity a biologické medzné hodnoty.

(1)	Vláda SR zriadi na návrh ÚVZ SR  Výbor na stanovovanie expozičných limitov a biologických medzných hodnôt na základe zhodnotenia vzťahov medzi účinkami nebezpečných chemických faktorov na zdravie a stupňom expozície pri práci na základe nezávislých vedeckých posudkov najnovších dostupných vedeckých údajov.

(2)	Výbor sleduje návrhy európskych cieľov na ochranu pracovníkov pred rizikami z chemických faktorov, ktoré navrhol Poradný výbor pre bezpečnosť a hygienu pri práci Komisie EU formou indikatívnych limitných hodnôt expozície pri práci. Výbor informuje organizácie, zamestnancov a zamestnávateľov o indikatívnych limitných hodnotách expozície pri práci, ktoré sa stanovili na úrovni Spoločenstva (Európskych Spoločenstiev).

(3)	Pre každý chemický faktor, pre ktorý je na úrovni Spoločenstva indikatívna limitná hodnota expozície, Výbor navrhne do legislatívneho schvaľovania najvyššie prípustné expozičné limity pri práci, pričom sa zohľadnia limitné hodnoty Spoločenstva.

(4)	Pre každý chemický faktor, pre ktorý bola stanovená záväzná limitná hodnota expozície pri práci na úrovni Spoločenstva, Výbor pripraví návrh najvyššie prípustných expozičných limitov do legislatívneho schvaľovania, ktorý bude vychádzať z limitnej hodnoty Spoločenstva, ale ju nebude prekračovať.

(5)	Pre každý chemický faktor, pre ktorý je stanovená záväzná biologická limitná hodnota na úrovni Spoločenstva, pripraví Výbor k legislatívnemu schvaľovaniu návrh záväznej biologickej medznej hodnoty, ktorá vychádza z limitnej hodnoty Spoločenstva, ale ju neprekračuje.

(6)	Výbor informuje Komisiu EU a ostatné členské štáty o zavádzaní alebo revízii vnútroštátnych najvyššie prípustných expozičných limitov chemickým faktorom pri práci alebo biologických medzných hodnotách chemických faktorov ako aj o relevantných vedeckých a technických údajoch.

(7) Najvyššie prípustný expozičný limit (NPEL) je najvyššie prípustná hodnota časovo-váženého priemeru koncentrácie chemického faktora vo vzduchu dýchacej zóny zamestnanca vo vzťahu k určenému referenčnému času. NPEL sú uvedené v Prílohe č.1

(8) Biologická medzná hodnota je limitná hodnota koncentrácie príslušného chemického faktora alebo jeho metabolitu alebo indikátora účinku v príslušnom biologickom materiáli. BMH sú uvedené v prílohe č.2.

(9) Expozičný ekvivalent vyjadruje vzťah medzi koncentráciou faktora v pracovnom ovzduší a koncentráciou faktora alebo jeho metabolitov v biologickom materiáli. Na základe expozičného ekvivalentu sa hodnotí zaťaženie organizmu pri výlučnej inhalačnej expozícii danej koncentrácii faktora . Expozičné ekvivalenty sú uvedené v Prílohe č.2 

ČASŤ II
POVINNOSTI  ZAMESTNÁVATEĽA

§4
Určovanie a  hodnotenie rizika z nebezpečných chemických faktorov

(1) Zamestnávateľ je povinný
a)	určovať prítomnosť nebezpečných faktorov na pracovisku a ak ich určí;

b)	vyhodnotiť (akékoľvek) riziko pre zdravie a bezpečnosť  zamestnancov vyplývajúce z týchto faktorov. Hodnotenie rizika zahŕňa:
1.	identifikáciu nebezpečných vlastností  chemických faktorov s uvedením fyzikálnych, fyzikálno-chemických, toxikologických a ďalších významných vlastností chemických faktorov z hľadiska ochrany zdravia,
2.	údaje o účinkoch podľa cesty vstupu do organizmu,  o ochrane zdravia a bezpečnej manipulácii poskytované dodávateľom (napr. Karta bezpečnostných údajov),
3.	úroveň, druh a trvanie expozície,
4.	podmienky práce súvisiace s týmito faktormi vrátane ich množstva,
5.	ustanovené najvyššie prípustné expozičné limity pri práci alebo biologické medzné hodnoty (podľa prílohy č. 1 a prílohy č.2) a ich dodržanie,
6.	údaje o predvídateľnej a nepredvídateľnej expozícii zamestnancov chemickým faktorov podľa druhu pracovnej činnosti a profesie a o hodnotách expozície;  
7.	závery z vykonaného zdravotného dohľadu ak sú dostupné; 
8.	kvantitatívnu a kvalitatívnu charakteristiku rizika pre zamestnancov s prihliadnutím na osobitné skupiny zamestnancov32 vrátane uvedenia pracovných činností, ktoré predstavujú zvýšené riziko pre zamestnancov;
9.	plán riadenia rizika s uvedením účinnosti vykonaných alebo zamýšľaných preventívnych a ochranných opatrení (podľa §5 a §6).

c) vyžiadať si dodatočné informácie potrebné na hodnotenie rizika od dodávateľa  alebo z iných dostupných zdrojov. Kde je to primerané, tieto informácie musia obsahovať špecifické hodnotenie týkajúce sa rizika pre užívateľov vydané na základe všeobecne záväzných právnych predpisov7.

(2) O hodnotení rizika sa vypracuje posudok o riziku. Podľa miery rizika posudok o riziku môže obsahovať zdôvodnenie zamestnávateľa, že charakter a rozsah rizika týkajúceho sa chemických faktorov si nevyžadujú ďalšie podrobnejšie hodnotenie. Hodnotenie rizika sa aktualizuje pri každej významnej zmene, ktorá môže ovplyvniť riziko alebo ak výsledky zdravotného dohľadu preukážu, že je to potrebné.

(3)	Do hodnotenia rizika budú zahrnuté niektoré činnosti, ako je údržba a opravy, pri ktorých 
napriek vykonaniu technických opatrení, je možné predvídať významnú expozíciu, alebo ktoré môžu mať za následok škodlivé účinky na zdravie alebo bezpečnosť.

(4) Pri činnostiach súvisiacich s expozíciou viacerým nebezpečným chemickým faktorom sa riziko hodnotí na základe rizika, ktoré predstavuje kombinácia všetkých týchto faktorov.

(5) V prípade novej činnosti súvisiacej s nebezpečnými chemickými faktormi sa práca môže začať  až po vykonaní hodnotenia rizika tejto činnosti a po vykonaní ustanovených preventívnych opatrení.

(6) Praktické príručky na určovanie a hodnotenie rizík ich revidovanie a úpravy sa vypracujú v súlade s §15.

§5
Všeobecné zásady prevencie rizík.

(1) Pri akejkoľvek činnosti súvisiacej s nebezpečnými chemickými faktormi je zamestnávateľ povinný okrem všeobecných preventívnych opatrení ustanovených v osobitnom predpise, dodržiavať všeobecné zásady na prevenciu rizík uvedené v ods.2.  

(2) Zamestnávateľ vylúči riziko pre zdravie a bezpečnosť zamestnancov pri práci  vyplývajúce z nebezpečných faktorov alebo ho zníži na najnižšiu možnú mieru:
a)	vhodným usporiadaním pracoviska a organizáciou práce na pracovisku,
b)	používaním vhodných pracovných prostriedkov pri práci s nebezpečnými chemickými faktormi a postupmi údržby, ktoré zabezpečia ochranu zdravia zamestnancov na pracovisku,
c)	znížením počtu zamestnancov, ktorí sú alebo môžu byť exponovaní nebezpečným chemickým faktorom na najnižšiu možnú mieru,
d)	obmedzením dĺžky a intenzity expozícií zamestnancov nebezpečným chemickým faktorom,
e)	primeranými hygienickými opatreniami,
f)	znížením množstva nebezpečných chemických faktorov na pracovisku na množstvo nevyhnutne potrebné pre daný druh práce,
g)	vhodnými pracovnými postupmi, v ktorých sú zahrnuté opatrenia pre bezpečnú manipuláciu, skladovanie a prepravu nebezpečných chemických faktorov a odpadu obsahujúceho takéto chemické faktory na pracovisku.

(3) Ak výsledky hodnotenia rizika podľa §4 ods. 1 preukážu riziko pre zdravie a bezpečnosť zamestnancov zamestnávateľ vykoná špecifické ochranné preventívne a monitorovacie opatrenia uvedené v §6, §7 a §10.

(4) Špecifické ochranné a preventívne opatrenia podľa ods.3 sa nemusia vykonať, ak výsledky hodnotenia rizika podľa §4 ods.1 preukážu, že vzhľadom na množstvo nebezpečných chemických faktorov na pracovisku je len malé riziko vyplývajúce z týchto faktorov, pričom dodržiavanie všeobecných zásad prevencie rizika podľa ods.2 je dostatočné na zníženie tohto rizika.

§6
Špecifické ochranné a preventívne opatrenia

(1) Zamestnávateľ vylúči riziko vyplývajúce z nebezpečných chemických faktorov ich nahradením takými chemickými faktormi alebo postupmi, ktoré v podmienkach použitia nie sú nebezpečné alebo sú menej nebezpečné pre zdravie a bezpečnosť zamestnancov.

(2) Ak povaha činnosti neumožňuje vylúčiť riziko podľa ods.1, zamestnávateľ na základe hodnotenia rizika podľa §4 ods.1 zabezpečí zníženie rizika na najnižšiu možnú mieru vykonaním ďalších ochranných a preventívnych opatrení.

Tieto opatrenia zahŕňajú v nasledovnom poradí dôležitosti:
a) návrh vhodných pracovných postupov, technických systémov riadenia a používanie primeraných pracovných prostriedkov a materiálov na vylúčenie alebo minimalizovanie uvoľňovania nebezpečných chemických faktorov do pracovného prostredia;
b)  uplatňovanie kolektívnych ochranných opatrení pri zdroji rizika,  ako je odsávanie a 
     primeraných organizačných opatrení;
c)	uplatňovanie individuálnych  ochranných opatrení, vrátane osobných ochranných pracovných prostriedkov, ak expozícii nemožno predísť iným spôsobom.

(3) Súčasťou opatrení podľa ods.2 je zdravotný dohľad, ktorý zamestnávateľ zabezpečí pre zamestnancov podľa §10 s prihliadnutím na povahu rizika.

(4) Ak zamestnávateľ jasne nepreukáže inými spôsobmi hodnotenia  dodržanie primeraných preventívnych a ochranných opatrení podľa ods.2, musí vykonávať pravidelne a pri každej zmene pracovných podmienok, ktorá môže ovplyvniť expozíciu zamestnancov, meranie chemických faktorov, ak môžu predstavovať riziko pre zdravie zamestnancov, najmä vo vzťahu k najvyššie prípustným  expozičným limitom.

(5) Výsledky meraní chemických faktorov zamestnávateľ zohľadní pri hodnotení rizika podľa §4; v každom prípade ak bol prekročený stanovený najvyššie prípustný expozičný limit, zamestnávateľ bezodkladne vykoná s prihliadnutím na povahu limitu, preventívne a ochranné opatrenia na zníženie rizika.

(6) Na základe celkového hodnotenia rizík a všeobecných zásad prevencie rizík podľa §4 a §5, zamestnávateľ vykoná technické a organizačné opatrenia primerané povahe činnosti, vrátane skladovania, manipulácie a oddelenia navzájom reagujúcich chemických faktorov a zabezpečí ochranu zamestnancov pred nebezpečenstvami vyplývajúcimi z ich fyzikálno-chemických vlastností, najmä:
a)	zabráni vzniku nebezpečných koncentrácií horľavých faktorov alebo nebezpečného množstva chemicky nestálych faktorov na pracovisku;

b)	vylúči na pracovisku zdroje vznietenia, ktoré by mohli spôsobiť požiar alebo výbuch, alebo nepriaznivé podmienky, ktoré by mohli zapríčiniť, že chemicky nestále faktory alebo ich zmesi vyvolajú škodlivé fyzikálne účinky;

c)	zmierni škodlivé účinky na bezpečnosť a  zdravie pracovníkov v prípade požiaru alebo výbuchu spôsobeného vznietením horľavých látok alebo škodlivé fyzikálne účinky vyvolané chemicky nestálymi látkami alebo zmesami látok.

Pracovné prostriedky a ochranné systémy na pracovisku s nebezpečenstvom výbuchu musia spĺňať požiadavky podľa osobitného predpisu.
Zamestnávateľ zabezpečí dostatočnú kontrolu pracoviska, vybavenia a strojného zariadenia, opatrení na zabránenie výbuchu a systému záchranných prác.

§7
Opatrenia pri nehodách, mimoriadnych udalostiach a núdzových stavoch.

(1) Bez toho, aby boli dotknuté všeobecné povinnosti zamestnávateľa podľa osobitného predpisu na ochranu bezpečnosti a zdravia zamestnancov pri nehodách, mimoriadnych situáciách a núdzových stavoch súvisiacich s prítomnosťou nebezpečných chemických faktorov na pracovisku, zamestnávateľ vypracuje postupy (akčné plány, havarijné plány) pre prípad vzniku takejto udalosti na vykonanie primeraných opatrení. 
Tieto opatrenia zahŕňajú odborný výcvik opakovaný v pravidelných intervaloch a zásady poskytovania prvej pomoci.

(2) V prípade vzniku udalosti uvedenej v ods.1, zamestnávateľ bezodkladne vykoná opatrenia na zmiernenie následkov takýchto udalostí a informuje zamestnancov, ktorých sa to týka.
Za účelom obnovenia normálnej situácie zamestnávateľ čo najskôr vykoná primerané nápravné opatrenia. V zasiahnutej oblasti (priestore)  môžu pracovať iba tí zamestnanci, ktorí tu  vykonávajú opravy a iné nevyhnutné práce.

(3)	Zamestnancom, ktorí majú povolené pracovať v zasiahnutej oblasti, budú poskytnuté 
osobné ochranné pracovné prostriedky a špeciálny bezpečnostný  výstroj a zariadenie, ktoré musia používať dovtedy, pokiaľ situácia trvá. Táto situácia nemôže byť trvalá.  
Nechránené osoby  sa nemôžu zdržiavať v zasiahnutej oblasti.

(4) Zamestnávateľ vykoná potrebné opatrenia na zabezpečenie varovných a iných komunikačných systémov, potrebných na signalizovanie zvýšeného rizika pre bezpečnosť a zdravie, aby bolo možné primerane reagovať a začať práce na odstránení následkov udalosti a poskytovaní pomoci a začať únikové a záchranné  činnosti bezodkladne, ak sú potrebné.  

(5) Zamestnávateľ zabezpečí dostupnosť informácií o opatreniach pri stave núdze v súvislosti s nebezpečnými chemickými faktormi. Prístup k týmto informáciám budú mať príslušné vnútorné aj vonkajšie havarijné a záchranné služby. 
Informácie budú obsahovať:
-  včasné upozornenie na príslušné nebezpečenstvá pri práci, spôsob identifikácie nebezpečenstva, bezpečnostné opatrenia a postupy, v nadväznosti na záchranné služby a
- všetky dostupné informácie týkajúce sa špecifických nebezpečenstiev, ktoré môžu vzniknúť  v čase nehody alebo núdzového stavu, vrátane informácií o postupoch pripravených podľa ustanovení tohto paragrafu.

§8
Špecifické ochranné a preventívne opatrenia pri skladovaní 
veľmi jedovatých látok a prípravkov a jedovatých látok a prípravkov 

(1) Miestnosť, v ktorej sa skladujú jedovaté látky a prípravky alebo veľmi jedovaté látky a prípravky, musí byť uzamknutá, zabezpečená proti vlámaniu a nesmú sa v nej skladovať
a) humánne lieky, veterinárne lieky a liečivá,
b) omamné látky, psychotropné látky a prípravky,
c) potraviny,
d) krmivá,
e) výbušné látky a prípravky,
f) horľavé látky.

(2) Veľmi jedovaté látky a prípravky možno skladovať v jednej miestnosti s inými látkami a prípravkami, ktoré nie sú jedovaté, s výnimkou látok uvedených v odseku 1 písm. a) až h), len za predpokladu, že sú uložené v uzamknutej schránke určenej výhradne na skladovanie veľmi jedovatých látok a prípravkov. S jedovatými látkami a prípravkami sa môžu veľmi jedovaté látky a prípravky skladovať v jednej miestnosti, prípadne v jednej schránke, ak sú uložené oddelene a je vylúčené ich vzájomné škodlivé pôsobenie alebo zámena, ak takýto spôsob skladovania schválil príslušný orgán verejného zdravotníctva.

(3) Jedovaté látky a prípravky možno skladovať v jednej miestnosti, prípadne v jednej schránke s látkami alebo prípravkami, ktoré nie sú jedovaté, s výnimkou látok uvedených v ods.1 písm. a) až h), ak sú uložené oddelene a je vylúčené ich vzájomné škodlivé pôsobenie alebo zámena.

(4) Jedovaté látky a prípravky a veľmi jedovaté látky a prípravky umiestnené v cisternách, v obdobných veľkokapacitných kontajneroch alebo v obaloch možno skladovať v uzavretých priestoroch zabezpečených proti nepriaznivým klimatickým podmienkam, proti škodlivému pôsobeniu týchto látok a prípravkov na okolie a proti vniknutiu nepovolaných osôb do týchto priestorov.

(5) Veľmi jedovaté látky a prípravky možno vydávať zo skladu len na žiadanku podpísanú zamestnancom, ktorý riadi práce s veľmi jedovatými látkami a prípravkami. Nepoužité veľmi jedovaté látky a prípravky sa musia po ukončení pracovnej zmeny vrátiť do skladu alebo inak spoľahlivo zabezpečiť. Množstvo veľmi jedovatých látok a prípravkov sa musí evidovať.
§9
Požiadavky na odbornú spôsobilosť

Odbornú spôsobilosť na riadenie prác s jedovatými8 a s veľmi9 jedovatými látkami a prípravkami má ten, kto ukončil
a) vysokoškolské štúdium v študijnom odbore lekárstvo, veterinárne lekárstvo, farmácia alebo chémia,
b) vysokoškolské štúdium v inom študijnom odbore, ako je uvedené v písm. a), a ak absolvoval  postgraduálne štúdium v špecializácii priemyselná toxikológia, a ak ide o iného zdravotníckeho pracovníka, ak získal špecializáciu v špecializačnom odbore vyšetrovacie metódy v klinickej biochémii, vyšetrovacie metódy v klinickej biochémii, vyšetrovanie metódy v hygiene, vyšetrovacie metódy v hygiene výživy, vyšetrovacie metódy v preventívnom pracovnom lekárstve a toxikológii, vyšetrovacie metódy v hygiene životného prostredia a zabezpečovanie kvality liekov,
c) vysokoškolské štúdium v inom študijnom odbore, ako je uvedené v písm. a), alebo štúdium na strednej škole a získal osvedčenie o odbornej spôsobilosti na základe úspešne vykonanej skúšky pred komisiou na preskúšanie odbornej spôsobilosti zriadenou Úradom verejného zdravotníctva SR. 
d) štúdium na odbornom učilišti, má prax najmenej jeden rok a získal osvedčenie o odbornej spôsobilosti na základe úspešne vykonanej skúšky pred komisiou na preskúšanie odbornej spôsobilosti zriadenou Úradom verejného zdravotníctva SR. 

§10
Informovanie a školenie zamestnancov

(1) Zamestnávateľ je povinný v súlade s osobitným predpisom poskytovať zamestnancom a zástupcom zamestnancov
a) údaje získané podľa §4 a ďalšie informácie vždy vtedy, ak nastali  na pracovisku zmeny, ktoré vedú k zmene týchto údajov,
b)informácie 
- o kolektívnych preventívnych opatreniach vykonaných alebo navrhnutých na predchádzanie   alebo zníženie expozície;
- o individuálnych opatreniach, vrátane osobných ochranných pracovných prostriedkoch,    ktoré musia používať;
- o opatreniach v prípade nepredvídanej udalosti;
- o výsledkoch meraní nebezpečných chemických faktorov v pracovnom ovzduší a v biologickom materiáli vo vzťahu k najvyššie prípustným expozičným limitom   a biologickým medzným hodnotám;
- o výskyte chorôb z povolania a ich príčinách;
- o možnostiach zabezpečenia zdravotného dohľadu; 
- o všetkých zmenách podmienok na pracovisku, pracovných postupov, materiálov,   
   pracovných prostriedkov;
- o ďalších súvisiacich zákonných opatreniach;
c) informovanie o primeraných preventívnych opatreniach, určených postupoch práce a spôsoboch správania sa, ktoré musia zamestnanci dodržiavať v záujme vlastnej bezpečnosti a bezpečnosti iných zamestnancov na pracovisku;
d) prístup ku kartám  bezpečnostných údajoch, ktoré poskytuje dodávateľ alebo výrobca podľa osobitných predpisov4;
e) prístup k záznamom o expozícii.

(2) Zamestnávateľ tieto informácie poskytuje spôsobom a v rozsahu primeranom výsledku hodnotenia rizík podľa §4 a s prihliadnutím na vykonávanú prácu. 
Môže zahŕňať formy:
-	individuálne (inštruktáže, poučenia, pokyny),
-	kolektívne (školenia, kurzy, praktický výcvik).
Zamestnávateľ poskytuje informácie:
-	pred začatím akejkoľvek práce súvisiacej s nebezpečnými chemickými faktormi,
-	opakovane s ohľadom na meniace sa podmienky, minimálne 1x za rok o čom vyhotoví písomný záznam.

(3) Zamestnávateľ zabezpečí zreteľné a viditeľné označenie prepravných obalov a potrubí s nebezpečnými chemickými faktormi používanými na pracovisku v súlade s osobitným predpisom.

§11
Prevádzkový poriadok

Prevádzkový poriadok na základe výsledkov hodnotenia rizika a povahy činnosti s nebezpečnými chemickými faktormi. Obsahuje najmä:

(1)	posudok o riziku § (4);
(2)	údaje o umiestnení zariadenia, alebo pracoviska, kde sa vyskytujú nebezpečné chemické faktory;
(3)	pracovné (technologické) postupy pre jednotlivé pracovné činnosti, vrátane postupov údržby, z hľadiska bezpečnej manipulácie, skladovania a prepravy v rámci pracoviska (podniku) a zneškodňovania odpadov s obsahom nebezpečných chemických faktorov;
(4)	zabezpečenie ochranných a preventívnych opatrení na vylúčenie alebo zníženie rizika, vrátane technických kontrolných systémov na zabránenie úniku nebezpečných chemických faktorov, ich vznietenie alebo výbuchu (§ 5,6);
(5)	havarijný plán pre prípady mimoriadnych udalostí a núdzových stavov (§7);
(6)	pokyny pre prvú pomoc;
(7)	spôsob a frekvencia školení zamestnancov.

Prevádzkový poriadok a jeho zmeny podlieha schváleniu orgánom verejného zdravotníctva26

§12
Zákazy

(1) Na predchádzanie rizika zamestnancov z expozície vybraným chemickým faktorom a z pracovných činností  súvisiacimi s takýmito faktormi je zakázaná výroba, spracovanie a používanie chemických faktorov a činností v rozsahu ustanovenom v prílohe č.3.

(2) Výnimku z ustanovenia ods.1 môže povoliť príslušný orgán verejného zdravotníctva na základe žiadosti zamestnávateľa, ak ide o:
a) výhradne na účely vedeckého výskumu a testovania, vrátane analýz,
b) činnosti zamerané na vylúčenie chemických faktorov prítomných vo forme vedľajších produktov alebo odpadových produktov, 
c) výrobu vybraných chemických faktorov podľa ods.1 ako medziproduktu a na takéto použitie.
V takýchto prípadoch sa výroba a použitie týchto chemických faktorov ako medziproduktov musí uskutočniť v samostatnom uzatvorenom systéme, z ktorého možno uvedené chemické faktory odoberať iba v miere nevyhnutnej na monitorovanie výrobného procesu alebo na údržbu tohto systému.

(3) Žiadosť o výnimku musí obsahovať:
a) odôvodnenie žiadosti, pre ktorý žiada výnimku,
b) množstvo chemického faktora, ktorý ročne použije,
c) popis navrhovaných pracovných činností, pracovných postupov, pracovných procesov alebo chemických reakcií,
d) predpokladaný počet zamestnancov pri výkone tejto činnosti,
e) návrh preventívnych opatrení na ochranu zdravia a bezpečnosti zamestnancov,
f) prijaté technické a organizačné opatrenia na predchádzanie expozícii zamestnancov vybraným chemickým faktorom.

§13
Zdravotný dohľad

(1)	Pre dohľad nad zdravím zamestnancov sa uplatňujú opatrenia ustanovení všeobecne
 záväzného právneho predpisu27 bez toho, aby boli dotknuté prísnejšie alebo osobitné ustanovenia obsiahnuté v tomto nariadení vlády. Zamestnávateľ je povinný zabezpečiť dohľad nad zdravím pre všetkých zamestnancov, u ktorých výsledky hodnotenia podľa §4 tohoto nariadenia vlády preukážu špecifické zdravotné riziko. Podrobnosti o rozsahu, náplni a podmienkach výkonu dohľadu nad zdravím, vrátane preventívnych lekárskych prehliadok upraví osobitný právny predpis28.  

(2) Zdravotný dohľad podľa ods.1 musí umožňovať primeranú, odbornú kontrolu zdravotného stavu každého zamestnanca:
- pred expozíciou
- a neskôr v pravidelných intervaloch počas expozície a po ukončení práce v riziku.
Výsledky zdravotného dohľadu sa musia bezprostredne uplatňovať pri navrhovaní individuálnych a kolektívnych preventívnych opatrení na pracovisku, pričom dohľad nad zdravím sa považuje za primeraný ak:
-	 je možné dať do príčinnej súvislosti expozíciu zamestnanca špecifickému nebezpečnému chemickému faktoru a zistené ochorenie alebo iné nepriaznivé zdravotné účinky, a
-	ak sa dá predvídať, že ochorenie alebo nepriaznivý zdravotný účinok sa môže vyskytnúť za určitých pracovných podmienok, a
-	vyšetrovacia technika na kontrolu zdravotného stavu vo vzťahu k expozícii predstavuje malé riziko pre zamestnancov.
Štandardné postupy na zisťovanie indikátorov ochorení alebo účinkov ustanoví osobitný predpis28.

U nebezpečných chemických faktorov, pre ktoré je stanovená záväzná biologická medzná hodnota, je povinnou požiadavkou pre výkon práce zdravotný dohľad vykonávaný podľa postupu v prílohe č.2.  Zamestnanci musia byť informovaní o tejto požiadavke prv, než sú pridelení na prácu spojenú s rizikom expozície uvedenému nebezpečnému chemickému faktoru.

(3) Každý zamestnanec, u ktorého sa vykonáva zdravotný dohľad podľa ods.1 musí mať založený a aktualizovaný osobný zdravotný záznam a záznam o expozícii. Zdravotné záznamy a záznamy o expozícii obsahujú súhrn výsledkov z vykonaného zdravotného dohľadu a zo všetkých reprezentatívnych monitorovaných údajov o expozícii daného jednotlivca.  Biologické monitorovanie a s ním súvisiace požiadavky tvoria súčasť zdravotného dohľadu.

(4) Zdravotné záznamy a záznamy o expozícii sa uchovávajú vo vhodnej forme, aby umožňovali konzultácie aj s časovým odstupom, pričom sa berie ohľad na úplnú dôvernosť osobných údajov.
Kópie individuálnych zdravotných záznamov a záznamov o expozícii sa poskytnú na požiadanie príslušnému orgánu verejného zdravotníctva. Každému zamestnancovi sa na jeho požiadanie umožní prístup k zdravotným záznamom a záznamom o expozícii týkajúcich sa jeho osoby.
Keď podnik prestane existovať alebo sa zruší, zdravotné záznamy a záznamy o expozícii sa poskytnú príslušnému orgánu verejného zdravotníctva.

(5) Ak na základe výsledkov zdravotného dohľadu lekár zodpovedný za zdravotný dohľad
a) nadobudne odôvodnené podozrenie, že poškodenia zdravia zistené u vyšetrovaného môžu byť chorobou z povolania, profesionálnou otravou alebo iným poškodením zdravia z práce, je povinný odoslať chorého na oddelenie klinického pracovného lekárstva a ďalej sa postupuje v súlade s ustanoveniami osobitného právneho predpisu29. O náleze informuje príslušného zamestnanca.
b) zistí prekročenie záväznej biologickej medznej hodnoty alebo indikatívnej biologickej medznej hodnoty informuje zamestnanca o výsledku, vrátane poučenia týkajúceho sa zdravotného dohľadu, ktorému sa má podrobiť po skončení práce v expozícii. Lekár o zistenom náleze informuje zamestnávateľa zohľadňujúc zásady ochrany osobných údajov30. 
Zamestnávateľ následne vykoná: 
-	revíziu hodnotenia rizika vypracovaného podľa § 4. ods.1,
-	revíziu opatrení prijatých podľa §5 a 6 s cieľom vylúčiť alebo znížiť riziká,
-	zohľadní rady lekára zodpovedného za zdravotný dohľad alebo inej príslušne kvalifikovanej osoby alebo príslušného orgánu verejného zdravotníctva pri uplatňovaní akýchkoľvek opatrení potrebných na vylúčenie alebo zníženie rizika v súlade s § 6, vrátane možnosti preložiť pracovníka na inú prácu, pri ktorej nie je riziko ďalšej expozície, a
-	zabezpečí zdravotný dohľad u všetkých zamestnancov, ktorí boli podobne exponovaní. 

V takých prípadoch lekár zodpovedný za zdravotný dohľad alebo lekár klinického pracovného lekárstva alebo orgán verejného  zdravotníctva môžu navrhnúť, aby sa exponovaní zamestnanci podrobili lekárskej prehliadke.

§14
Konzultácie a účasť pracovníkov

Konzultácie a účasť zamestnancov a zástupcov zamestnancov v problematike obsiahnutej v tomto nariadení vlády sa budú uskutočňovať podľa ustanovení všeobecne záväzného právneho predpisu31.

§15
Prispôsobenie príloh, príprava a prijímanie technických predpisov.

Pri prijímaní limitných hodnôt sa berie do úvahy technický pokrok a dosiahnutá úroveň vedeckého poznania a musia byť stanovené tak, aby boli technicky realizovateľné.

§16
Zrušovacie ustanovenia

Zrušuje sa nariadenie vlády SR č.45/2002 Z.z. o ochrane zdravia pri práci s chemickými faktormi 

§ 17
Záverečné ustanovenia

Toto nariadenie vlády nadobúda účinnosť dňom zverejnenia zákona v zbierke zákonov  2005.

Príloha č.1
								
Najvyššie prípustné expozičné limity zamestnancov 
chemickým faktorom pri práci

 1. Najvyššie prípustné expozičné limity plynom, parám, aerosólom s prevažne toxickým  účinkom v pracovnom ovzduší (NPEL)

Por.
číslo	Chemická 
látka	EINECS	CAS	NPEL	Upozor-nenie	
				priemerný	hraničný		
				ml.m-3 (ppm)	(mg.m-3)	kategória	mg.m-3		
i.	1.	acetaldehyd (etanal)	200-836-8	75-07-0	50	91	I.	91		
ii.	2.	acetanhydrid         anhydrid kyseliny  octovej)	203-564-8	108-24-7	5	21	I.	21		
3.	acetón (propanón)	200-662-2	67-64-1	500 	1210	I.	2420		
4.	acetonitril               (etánnitril, nitril kyseliny etánovej)	200-835-2	75-05-8	40	70	II.	-	K	
5.	akroleín (propenál)	203-453-4	107-02-8	0,1	0,23	-	-		
6.	aldrin	206-215-8	309-00-2	-	0,25	II.	2,0	b.	K	
7.	alylalkohol        (prop-2-én–1-ol)	203-470-7	107-18-6	2	4,8	-	12,1	K	
8.	2-aminopyridín	207-988-4	504-29-0	0,5	2 	-	-		
9.	amoniak	231-635-3	7664-41-7	20	14	I.	36		
10.	amylalkohol      (pentanoly okrem terc-pentanolu)	250-378-8	30899-19-5	100	370                                                                                                                                                                                   	b)	-	-		
11.	anilín	200-539-3	62-53-3	2	7,7	II.	15,4	K	
12.	antimón a jeho zlúčeniny                 (ako celkový prach)	231-146-5	7440-36-0	-	0,5	II.	1,0		
13.	ANTU                   (naftalén-1-yltiomočovina)	201-706-3	86-88-4	-	0,3	II.	0,6		
14.	bárium- zlúčeniny rozpustné	231-149-1	7440-39-3	-	0,5	II.	1,0		
15.	benzén-1,4-diol (hydrochinón)	204-617-8	123-31-9	-	2	-	-	K	
16.	1,4-benzochinón (chinón, p-benzochinón)	203-405-2	106-51-4	0,1	0,4 	-	-	S	
17.	bifenyl	202-163-5	92-52-4	0,16	1	-	-	K	
18.	bróm	231-778-1	7726-95-6	0,1	0,7	I.	-		
19.	2-bróm-2-chlór-1,1,1-trifluóretán (halotan)	205-796-5	151-67-7	5	41	II.	328		
20.	brómetán (etylbromid)	200-825-8	74-96-4	-	890	-	-		
21.	brómchlórmetán	200-826-3	74-97-5	200	1100	-	-	K	
22.	bromovodík	233-113-0	10035-10-6	2	6,7	I.	6,7		
23.	butanón                  (etylmetylketón)	201-159-0	78-93-3	200	600	I.	900		
24.	butántiol	203-705-3	109-79-5	0,5	1,9	II.	3,8		
25.	2-butoxyetanol     (butylglykol)	203-905-0	111-76-2	20	98	II.	246	K	
26.	2-butoxyetyl acetát (butylglykol acetát)	203-933-3	112-07-2	20	133	II.	333	K	
27.	i.	butylacetáty			100	500	I.	-		
	ii.	1-butylacetát	204-658-1	123-86-4	100	480	I.	960		
	iii.	2-butylacetát	203-300-1	105-46-4	100	480	-	-		
	iv.	izo-butylacetát	203-745-1	110-19-0	100	480	-	-		
	terc-butylacetát	208-760-7	540-88-5	20	96	II.	384		
28.	butylakrylát	205-480-7	141-32-3	2	11	I.	53	S	
29.	butylalkoholy          (butanoly)			100	310	-	-		
	1-butanol	200-751-6	71-36-3	100	310	I.	310		
	2-butanol	201-158-5	78-92-2	50	150	-	-		
	izo-butanol	201-148-0	78-83-1	100	310	-	-		
	terc-butanol	200-889-7	75-65-0	20	62	II.	248		
30.	butyldiglykol
2-(2-butpxyetoxy)etanol	203-961-6	112-34-5	-	100	I.	100		
31.	4-terc-butyltoluén       (p-terc-butyltoluén)	202-675-9	98-51-1	10	60	-	-		
32.	cín zlúčeniny anorganické	231-141-8	7440-31-5	-	2	-	-		
33.	cín zlúčeniny organické		7440-31-5	-	0,1	II.	0,2	K	
34.	cyklohexán	203-806-2	110-82-7	200	700	II.	2800		
35.	cyklohexanol	203-630-6	108-93-0	50	210	I.	210	K	
36.	cyklohexanón	203-631-1	108-94-1	10	40,8	-	81,6	K	
37.	cyklohexén	203-807-8	110-83-8	300	1000	-	-		
38.	cyklohexylamín (cyklohexánamín)	203-629-0	108-91-8	2	8,2	I.	16,4		
39.	DDT                   (1,1,1-trichlór-2,2-bis(4-chlorfenyl) etán), (dikofán, klofenotán)	200-024-3	50-29-3	-	1	II.	8	K	
40.	diamid kyseliny dia-zéndikarboxylovej	204-650-8	123-77-3	-	1	-	-		
41.	dibenzoyldioxidán    (dibenzoylperoxid)	202-327-6	94-36-0	-	5	I.	5		
42.	diborán		19287-45-7	0,1	0,1	-	-		
43.	dibrómdifluórmetán	200-885-5	75-61-6	100	870	II.	1740		
44.	dibutylftalát		-	3	-	-		
45.	dieldrin
(1a alfa,2 beta, 2a alfa,3 beta, 6beta, 6a alfa, 7 beta, 7a alfa)-3,4,5,6,9,9-hexachlór-2,7,3,6-dimetano-1a, 2,2a,3,6,6a,7,7a-oktahydro-nafto[2,3-b]oxirén)	200-484-5	60-57-1	-	0,25	II.	2	K	
46.	dietylamín	203-716-3	109-89-7	10 	30	I.	-		
47.	2-dietylaminoetanol	202-845-2	100-37-8	5	24	I.	24	K	
48.	dietylénglykol    (2,2´-oxydietanol)	203-872-2	111-46-6	10	44	II.	176		
49.	dietylénglykol- dime-tyléter 
bis (2-metoxyetyl)éter	203-924-4	111-96-6	5	28	II.	224	K	
50.	dietyléter	200-467-2	60-29-7	100	308	I.	616		
51.	di-(2-etylhexyl)ftalát	204-211-0	117-81-7	-	10	II.	80		
52.	difenyléter	202-981-2	101-84-8	1	7,1	II.	14,2		
53.	dihydrogén selenid	231-978-9	7783-07-5	0,02	0,07	I.	0,17		
54.	1,2-dichlórbenzén (o-dichlórbenzén)	202-425-9	95-50-1	20	122	II.	306	K	
55.	1,4-dichlórbenzén (p-dichlórbenzén)	203-400-5	106-46-7	20	122	-	306		
56.	dichlórdifluórmetán	200-893-9	75-71-8	1000	5000	II.	10000		
57.	1,1-dichlóretán	200-863-5	75-34-3	100	412	II.	-	K	
58.	1,1-dichlóretén (dichlóretylén)	200-864-0	75-35-4	2	8	II.	16		
59.	1,2-dichlóretylén (1,2-dichlóretén)	208-750-2	540-59-0	200	800	c)	II.	1600		
60.	dichlófluórmetán	200-869-8	75-43-4	10	43	II.	86		
61.	dichlórmetán (metylénchlorid)	200-838-9	75-09-2	100	350	-	-		
62.	1,2-dichlór-1,1,2,2- tetrafluóretán	200-937-7	76-14-2	1000	7100	II.	56800		
63.	dichlórvos         (2,2-dichlórvinyl dimetyl fosfát)	200-547-7	62-73-7	0,11	1	II	2	K	
64.	N,N-dimetylacet-amid	204-826-4	127-19-5	10	36	II.	72	K	
65.	dimetylamín	204-697-4	124-40-3	2	3,8	I.	9,4		
66.	N,N-dimetylanilín	204-493-5	121-69-7	5	25	II.	50	K	
67.	1,3-dimetyl- butylacetát	203-621-7	108-84-9	50	300	-	-		
68.	dimetyléter	204-065-8	115-10-6	1000	1920	II.	-		
69.	N,N-dimetylform- amid	200-679-5	68-12-2	10	30	II.	60	K	
70.	dinitrobenzén    všetky izoméry	246-673-6	25154-54-5	0,15	1	-	-	K	
71.	1,4-dioxán	204-661-8	123-91-1	20	73	I.	146	K	
72.	endrin                      (1a alfa,2 beta, 2a beta, 3 alfa, 6 alfa, 6a beta, 7 beta, 7a alfa)-3,4,5,6, 9,9-hexachlór-2,7: 3,6-dimetano-1a, 2, 2a, 3, 6, 6a, 7, 7a-oktahydro-nafto [2,3-b] oxirén	200-775-7	72-20-8	-	0,1	II.	0,8	K	
73.	etántiol                (etylmerkaptán)	200-837-3	75-08-1	0,5	1,3	II.	2,6		
74.	bis(2-chlóretyl) éter	203-870-1	111-44-4	10	59	I.	59	K	
75.	2-etoxyetanol 
(etylglykol)	203-804-1	110-80-5	5	19	II.	152	K	
76.	2-etoxyetyl acetát (etylglykol  acetát)	203-839-2111-15-9	5	27	II.	216	K	
77.	etyl acetát             (octan etylový)	205-500-4	141-78-6	400	1500	I.	3000		
78.	etylakrylát	205-438-8	140-88-5	5	21	I.	42	S	
79.	etylalkohol (etanol)	200-578-6	64-17-5	500	960	II.	1920		
80.	etylamín (etánamín)	200-834-7	75-04-7	5	9,4	I.	18,8		
81.	etylbenzén	202-849-4	100-41-4	100	442	-	884	K	
82.	etyléndiamín          (etán-1,2-diamín)	203-468-6	107-15-3	10	25	II.	50	S	
83.	etylénglykol           (etán-1,2-diol)	203-473-3	107-21-1	20	52	I.	104	K	
84.	etylénglykol dinitrát      (nitroglykol, dinitrát etyléngly-kolu)	211-063-0	628-96-6	0,05	0,32	II.	0,32	K	
85.	etylénchlórhydrín   (2-chlóretanol)	203-459-7	107-07-3	1	3,3	II.	3,3	K	
86.	etylformiát          (mravčan etylový)	203-721-0	109-94-4	100	310	I.	310	K	
87.	fenol	203-632-7	108-95-2	2	7,8	-	-	K	
88.	o-fenyléndiamín (benzén-1,2-diamín)	202-430-6	95-54-5	-	0,1	-	-	S	
89.	2- fenylpropén	202-705-0	98-83-9	50	246	I.	492		
90.	fluór	231-954-8	7782-41-4	1,0	1,58	I.	3,16		
91.	fluorid sírový	219-854-2	2551-62-4	1000	6100	II.	48800		
92.	fluoridy-anorganické			-	2,5	II.	5,0		
93.	fluoridy a fluorovodík pri súčasnom pôsobení			-	2,5	-	-		
94.	fluórovodík (kyselina fluorovodíková)	231-634-8	7664-39-3	1,8	1,5	I.	2,5		
95.	formaldehyd        (metanál)	200-001-8	50-00-0	0,3	0,37	I.	0,74	S	
96.	fosfor-prach žltý (biely)	231-768-7	7723-14-0	-	0,1	I.	0,1		
97.	fosforovodík           (fosfin)	232-260-8	7803-51-2	0,1	0,14	I.	0,14		
98.	fosgén                 (chlorid karbonylu, dichlorid-oxid uhličitý)	200-870-3	75-44-5	0,02	0,08	I.	0,4		
99.	ftalanhydrid       (anhydrid kyseliny ftalovej)	201-607-5	85-44-9	-	1 	-	-	S	
100.	i.	furfural (furán-2-karbaldehyd)	202-627-7	98-01-1	2	7,9	-	-	K	
101.	furfurylalkohol (furán-2-ylmetanol)	202-626-1	98-00-0	10	41	I.	41	K	
102.	gáfor (bornán-2-ón)	200-945-0	76-22-2	2	13	II.	26		
103.	glutarál (pentándiál)	203-856-5	111-30-8	0,05	0,21	I.	0,42	S	
104.	nitroglycerín (propán-1,2,3-triyl trinitrát, trinitrát glycerolu)	200-240-8	55-63-0	0,05	0,47	II.	0,47	K	
106.	heptán	205-563-8	142-82-5	500	2085	I.	-		
107.	heptachlór (1,4,5,6,7,8,8-hepta-chlór-4,7-metano-3a,4,7,7a-tetrahydro -1H-indén)	200-962-3	76-44-8	-	0,5	II.	1,0	b.	K	
108.	heptán-2-ón      (metylpentylketón)	203-767-1	110-43-0	50	238	-	475	K	
109.	heptán-3-ón (etylbutylketón)	203-388-1	106-35-4	20	95	I.	-		
110.	i.	hexachlór-1,3-butadién	201-765-5	87-68-3	0,02	0,21	-	-	K	
111.	hexachlóretán	200-666-4	67-72-1	1	9,8	II.	19,6		
112.	1,2,3,4,5,6-hexachlórcyklohexán (rozličné izoméry)	206-270-8 206-271-3	319-84-6 319-85-7	-	0,5	II.	4	K	
113.	hexametylén-1,6-diizokyanát           (1,6-diizokyanato-hexán)	212-485-8	822-06-0	0,005	0,035	I.	0,035	S	
114.	hexán (n-hexán)	203-777-6	110-54-3	50	180	II.	1440		
115.	hliník-kovový      (hliník práškový)          	231-072-3 	7429-90-5 	-	1,5 R3)	-	-		
	oxid hlinitý dym	215-691-6	1344-28-1						
	oxid hlinitý	215-691-6	1344-28-1						
	hydroxid hlinitý	244-492-7	21645-51-2						
116.	(2)	hydrid lítny	231-484-3	7580-67-8	-	0,025	-	-		
117.	hydroxid sodný	215-185-5	1310-73-2	-	2	-	-		
118.	(3)	hydroxid vápenatý	215-137-3	1305-62-0	-	5	-	-		
119.	chlór	231-959-5	7782-50-5	0,5	1,5	I.	1,5		
120.	chlóracetaldehyd	203-472-8	107-20-0	1	3,0	-	-	K	
121.	chlórbenzén	203-628-5	108-90-7	10	47	II.	94		
122.	2-chlórbuta-1,3- dién (chloroprén)	204-818-0	126-99-8	5,0	18	-	-	K	
123.	chlorid fosforečný	233-060-3	10026-13-8	-	1	I.	1		
124.	chloroform       (trichlórmetán)	200-663-8	67-66-3	2	10	II.	-	K	
125.	3-chlórpropén      (alylchlorid)	203-457-6	107-05-1	1	3, 0	-	-	K	
126.	chlorovodík	231-595-7	7647-01-0	5	8,0	I.	15		
127.	2-chlór-1,1,2-trifluór-etyldifluórmetyléter	237-553-4	13838-16-9	20	150	II.	1200		
128.	chróm(III) chromát			-	0,1	-	-	S	
129.	(4)	izokyanáty 			-	0,02	-	0,07		
130.	izopropylbenzén (kumén)	202-704-5	98-82-9	20
	100
	II.	250	K	
131.	jód	231-442-4	7553-56-2	0,1	1,1	I.	1,1		
132.	jódmetán              (metyljodid)	200-819-5	74-88-4	0,3	2	-	-		
133.	kaprolaktám  (prach, pary)        
(azepán-2-ón, epsilon-kaprolaktám, hexáno-6-laktám)	203-313-2	105-60-2	-	10	I.	40		
134.	karbid kremíka (voľné vlákna)	206-991-8	409-21-2	-	1,5	-	-		
135.	výroba kaučuku, gumy, pryže
-výpary
-prach z výroby			
-
-	 
0,6
6	
-
-	
-
-		
136.	ketén	207-336-9	463-51-4	0,5	0,9	-	-		
137.	kobalt kov, oxid a sulfid
-	výroba katalyzátorov, magnetu
-	-ostatné	231-158-0	7440-48-4	
-
-	
0,5
0,1	
-
-	
-
-	S	
138.	krezoly (metylfenol)
o-krezol
m-krezol
p-krezol	215-293-2	1319-77-3 
95-48-7
108-39-4
106-44-5	5	22	-	-	K	
139.	(5)	kyánamid	206-992-3	420-04-2	-	2	II.	-	K,S	
140.	(6)	kyanidy			-	2	II.	2	K	
141.	kyanovodík (kyselina  kyanovodíková)	200-821-6	74-90-8	1,9	2,1	II.	4,2	K	
142.	kyselina mravčia (kyselina metánová)	200-579-1	64-18-6	5	9,0	I.	-		
143.	kyselina octová     (kyselina etánová)	200-580-7	64-19-7	10	25	-	-		
144.	kyselina trihydrogénfosfo-rečná	231-633-27664-38-2	-	1	-	2		
145.	kyselina pikrová (2,4,6- trinitrofenol)	201-865-9	88-89-1	-	0,1	-	-	K, S	
146.	kyselina propánová (kyselina propiónová)	201-176-3	79-09-4	10	31	-	62		
147.	kyselina sírová	231-639-5	7664-93-9	-	0,1	I.	0,1		
148.	(7)	kyselina šťaveľová (kyselina etándiová)	205-634-3	144-62-7	-	1	-	-		
149.	lindán                     
(1 alfa,2 alfa, 3 beta, 4 alfa, 5 alfa, 6 beta)-1, 2, 3, 4, 5, 6-hexachlórcyklohexán)	200-401-2	58-89-9	-	0,1	II.	0,8	K	
150.	maleínanhydrid      (anhydrid kyseliny maleínovej)	203-571-6	108-31-6	0,1	0,41	I.	0,41	S	
151.	mangán a jeho anorganické zlúčeniny	231-105-1	7439-96-5	-	0,5	-	-		
152.	meď, prach	231-159-6	7440-50-8	-	1	II.	2		
153.	meď, dymy	231-159-6	7440-50-8	-	0,1 R3)	II.	0,2		
154.	2- metoxyetanol (metylglykol)	203-713-7	109-86-4	5	16	II.	128	K	
155.	2- metoxyetylacetát (metylglykol acetát)	203-772-9	110-49-6	5	25	II.	200	K	
156.	2-metoxymetyl-etoxy propanol	252-104-2	34590-94-8	50	308	-	-	K	
157.	1-metoxypropán-2-ol (propylénglykolmonometyléter)	203-539-1	107-98-2	100	375	I.	568	K	
158.	2-metoxypropán-1-ol	216-455-5	1589-47-5	5	19	II.	152	K	
159.	2-metoxypropán-2-yl acetát	203-603-9	108-65-6	50	275	I.	550	K	
160.	2-metoxypropyl- acetát	274-724-2	70657-70-4	5	28	II.	224	K	
161.	metylacetát           (octan metylový)	201-185-2	79-20-9	200	610	II.	2440		
162.	metylalkohol       (metanol)	200-659-6	67-56-1	200	260	II.	-	K	
163.	metylacetylén     (metyletín)	200-828-4	74-99-7	1000	1650	-	-		
164.	metylakrylát	202-500-6	96-33-3	5	18	I.	18	S	
165.	metylamín         (metánamín, metylazán)	200-820-0	74-89-5	10	13	I.	13		
166.	N-metylanilín	202-870-9	100-61-8	0,5	2,2	II.	4,4	K	
167.	1-metylbutylacetát (pentán-2-ylacetát)	210-946-8	626-38-0	50	270	I.	540		
168.	3-metylbutylacetát (izopentylacetát)	204-662-3	123-92-2	50	270	I.	540		
169.	metylcyklohexán	203-624-3	108-87-2	200	810	II.	1620		
170.	metylcyklohexanol (izoméry)	247-152-6	25639-42-3	50	235	-	-		
171.	2-metyl-4,6-dinitro-fenol (DNOC)	208-601-1	534-52-1	-	0,2	-	-	K	
172.	5-metylhexán-2-ón
(metylizoamylketón)	203-737-8	110-12-3	20	95	I.	-		
173.	1,1'-metylénbis(4-izokyanatobenzén) 4,4'-metyléndife-nylizokyanát	
202-966-0	
101-68-8	
-	
0,05	
I.	
0,05	
S	
174.	metylchlorid      (chlórmetán)	200-817-4	74-87-3	50	100	II.	200	K	
175.	5-metyl-3-heptanón	208-793-7	541-85-5	10	53	I.	107		
176.	metylizokyanát      (izokyanatometán)	210-866-3	624-83-9	0,01	0,024	I.	0,024	S	
177.	metylmetakrylát (metyl  2-etylpropenoát)	201-297-1	80-62-6	50	210	I.	420	S	
178.	4-metylpentán-2-ón
(izobutylmetylketón)	203-550-1	108-10-1	20	83	I.	208		
179.	metylstyrén      (vinyltoluén)	246-562-2	25013-15-4	100	490	I.	980		
180.	mevinfos               (metyl 3(dimetoxy-fosfonyloxy)-but-2-enoát)	232-095-1	7786-34-7	0,01	0,093	II.	0,186	K	
181.	molybdén-zlúčeniny rozpustné	231-107-2	7439-98-7	-	5	-	-		
182.	molybdén-zlúčeniny nerozpustné	231-107-2	7439-98-7	-	15	-	-		
183.	monochlórdifluór-metán                 (chlórdifluórmetán)	200-871-9	75-45-6	1000	3600	II.	-		
184.	i.	morfolín	203-815-1	110-91-8	10	36	I.	72		
185.	naftalén	202-049-5	91-20-3	10	50	-	-	K	
186.	nikel a jeho zlúčeniny vo vode nerozpustné	231-111-4	7440-02-0	-	0,5	-	-	S	
187.	nikotín (N)-3-(1-metylpyrolidín-2-yl)	200-193-3	54-11-5	-	0,5	-	-	K	
188.	nitrobenzén	202-716-0	98-95-3	1	5,0	-	-	K	
189.	nitrotoluén      (všetky izoméry)	202-728-6	99-08-1	5	28	II.	56	K	
190.	nitrotoluén (4-nitrotoluén)	202-808-0	99-99-0	5	28	II.	56	K	
191.	oleje minerálne       
-nerafinované          
-rafinované			5               
 -	1        
 5	-
-	-         
 -		
192.	olovo	231-100-4	7439-92-1	-	0,15	II.	-		
193.	ortuť- kovová,  anorganické zlúčeniny	231-106-7	7439-97-6	-	0,1	II.	0,8	S	
194.	ortuť- zlúčeniny organické			-	0,01	-	-	K, S	
195.	oxid antimonitý	215-175-0	1309-64-4	-	0,5	-	-		
196.	oxid dusičitý	233-272-6	10102-44-0	5	9,5	-	-		
197.	oxid dusnatý	233-271-0	10102-43-9	25	30	-	-		
198.	oxid dusný	233-032-0	10024-97-2	100	180	II.	360		
199.	oxid fosforečný	215-236-1	1314-56-3	-	1	I.	1		
200.	oxid chloričitý (chlórdioxid)	233-162-8	10049-04-4	0,1	0,28	I.	0,28		
201.	oxid osmičelý	244-058-7	20816-12-0	0,0002	0,0021	-	-		
202.	oxid sírový	231-197-3	7446-11-9	-	1	-	-		
203.	oxid siričitý	231-195-2	7446-09-5	0,5	1,3	I.	1,3		
204.	oxid uhličitý	204-696-9	124-38-9	5000	9000	II.	-		
205.	oxid uhoľnatý	211-128-3	630-08-0	30	35	II.	35		
206.	oxid vanadičný	215-239-8	1314-62-1	-	0,05	II.	0,05		
207.	oxid zinočnatý (dymy)	215-222-5	1314-13-2	-	1	I.	1		
208.	ozón	233-069-2	10028-15-6	0,1	0,2	-	-		
209.	paraquatdichlorid	217-615-7	1910-42-5	-	0,1	I.	0,1	K	
210.	paratión               (O,O-dietyl-O-4-nitrofenyl tiofosfát)	200-271-7	56-38-2	-	0,1 	II.	0,8	K	
211.	pentaboran	243-194-4	19624-22-7	0,005	0,013	II.	0,026		
212.	pentakarbonyl     železa	236-670-8	13463-40-6	0,1	0,81	II.	1,62		
213.	pentylacetát	211-047-3	628-63-7	50	 270	I.	540		
214.	pentylacetát, terciálny		625-16-1	50	270	I.	540		
215.	3-pentylacetát		620-11-1	50	270	I.	540		
216.	peroxid vodíka	231-765-0	7722-84-1	1	1,4	I.	1,4		
217.	piperazín	203-808-3	110-85-0	-	0,1	-	0,3		
218.	platina-kovová	231-116-1	7440-06-4	-	1	-	-		
219.	(8)	platina-zlúčeniny			-	0,002	-	-	S	
220.	polyetylénglykol (macrogol- (INN))		25322-68-3	-	1000	II.	8000		
221.	propán-2-amín    (izopropylamín)	200-860-9	75-31-0	5	12 	I.	24		
222.	propán-2-ol         (izopropylalkohol)	200-661-7	67-63-0	200	500	II.	1000		
223.	propyl acetát      (octan propylový)	203-686-1	109-60-4	100	420	I.	840		
224.	pyretrum	232-319-8	8003-34-7	-	5	II.	10	S	
225.	pyridín	203-809-9	110-86-1	5	15	II.	-		
226.	(9)	rezorcinol          (benzén-1,3-diol)	203-585-2	108-46-3	10	45	-	-	S	
227.	selén	231-957-4	7782-49-2	-	0,05	II.	0,2		
228.	síran vápenatý	231-900-3	7778-18-9	-	6 R3)	-	-		
229.	sulfid kademnatý	215-147-8	1306-23-6	-	32	-	-		
230.	sírouhlík               (sulfid uhličitý)	200-843-6	75-15-0	5	16	II.	32	K	
231.	sírovodík (sufán)	231-977-3	7783-06-4	10	14	II.	28		
232.	sódium azid           (azid sodný)	247-852-1	26628-22-8	-	0,1	II.	0,3	K	
233.	striebro 
- kovové
- rozpustné zlúčeniny	231-131-3	7440-22-4	
-
-	
0,1
0,01	
II.
I.	
0,8
0,02		
234.	styrén	202-851-5	100-42-5	20	86	II.	172		
235.	sulfid fosforečný	215-242-4	1314-80-3	-	1	I.	1		
236.	sulfotep       (O,O,O,O-tetraetyl difosforotioát)	222-995-2	3689-24-5	-	0,1	II.	0,2	K	
237.	tálium – rozpustné zlúčeniny	231-138-1	7440-28-0	-	0,1	-	-		
238.	telúr a jeho zlúčeniny		13494-80-9	-	0,1	-	-		
239.	terpentín               (terpentínový olej)	232-350-7	8006-64-2	100	560	-	-	S	
240.	tetraetylolovo		78-00-2	-	0,05	II.	0,1	K	
241.	tetrahydrofurán	203-726-8	109-99-9	50	150	I.	300	K	
242.	1,1,1,2- tetrachlór-2,2-difluóretán	200-934-0	76-11-9	1000	8500	II.	68000		
243.	1,1,2,2- tetrachlór-1,2-difluóretán	200-935-6	76-12-0	200	1700	II.	3400		
244.	1,1,2,2- tetrachlóretán	201-197-8	79-34-5	1	7	II.	14	K	
245.	tetrachlóretén (perchlóretylén, tetrachlóretylén)	204-825-9	127-18-4	50	345	-	-	K	
246.	tetrachlórmetán (chlorid uhličitý)	200-262-8	56-23-5	0,5	3,2	II.	6,8	K	
247.	tetrakarbonyl niklu	236-669-2	13463-39-3	0,05	0,12	-	-	K	
248.	tetrametylolovo	200-897-0	75-74-1	-	0,05	II.	0,1	K	
249.	tetranitrometán	208-094-7	509-14-8	-	10	-	-		
250.	toluén	203-625-9	108-88-3	50	190	II.	760	K	
251.	toluén-2,4 – diizokyanát                   (4-metyl-m-fenylén- diizokyanát, 2,4- diizokyanato-1-metylbenzén)	209-544-5	584-84-9	0,01	0,07	-	-	S	
252.	toluén-2,6- diizokyanát                     (1,3-diizokyanato-2-metylbenzén, 2-metyl-m-fenyléndiizokyanát)	202-039-0	91-08-7	0,01	0,07	-	-	S	
253.	trietylamín	204-469-4	121-44-8	2	8,4	I.	12,6	K	
254.	1,2,4-trichlórbenzén	204-428-0	120-82-1	2	15,1	-	37,8	K	
255.	trifluórbrómmetán (halon–1301 )	200-887-6	75-63-8	1000	6200	II.	49600		
256.	1,1,1- trichlóretán (metylchloroform)	200-756-3	71-55-6	100	550	II.	1100		
257.	1,1,2- trichlóretán	201-166-9	79-00-5	10	55	II.	110	K	
258.	trichlórfluormetán	200-892-3	75-69-4	1000	5700	II.	11400		
259.	trichlorid-oxid fosforečný                       (chlorid fosforylu)	233-046-7	10025-87-3	0,2	1,3	-	-		
260.	triglycidyl-izokyanuarát			-	0,1	-	-		
261.	trimellitan hydrid    (1,2-anhydrid kyseliny 1,2,4-benzén-trikarboxylovej, anhydrid kyseliny trimelitovej)	209-008-0	552-30-7	-	0,04	I.	0,04	S	
263.	1,2,3-trimetylbenzén	208-394-8	526-73-8	20	100	II.	200		
264.	1,2,4-trimetylbenzén	202-436-9	95-63-6	20	100	II.	200		
265.	1,3,5-trimetylben-zén (mezitylén)	203-604-4	108-67-8	20	100	II.	200		
266.	2,4,6-trinitrotoluén
TNT (izoméry v technických zmesiach)	204-289-6	118-96-7	0,011	0,1	II.	0,2	K	
267.	vinyl acetát          (octan vinylový)	203-545-4	108-05-4	10	36	-	-		
268.	vinylidénchlorid  (1,1-dichlóretén, dichlóretylén)	200-864-0	75-35-4	2	8	II.	16		
269.	xylén 	215-535-7	1330-20-7	50	221	II.	442	K	
	o-xylén	202-422-2	95-47-6	50	221	II.	442	K	
	m-xylén	203-576-3	108-38-3	50	221	II.	442	K	
	p-xylén	203-396-5	106-42-3	50	221	II.	442	K	

Poznámky a vysvetlivky:

a)	Najvyššie prípustné expozičné limity (NPEL) sú stanovené priemernou hodnotou a hraničnou hodnotou. Najvyššie prípustný expozičný limit priemerný sa nesmie prekročiť v celozmenovom priemere. Celozmenovým priemerom sa rozumie časovo-vážený priemer hodnôt koncentrácií nameraných počas referenčného časového intervalu v dýchacej zóne      zamestnanca. Najvyššie prípustný expozičný limit priemerný sa vzťahuje na osemhodinovú pracovnú zmenu a 40 hodinový pracovný týždeň.

Najvyššie prípustný expozičný limit hraničný nesmie byť prekročený vôbec. Expozičné limity sa určujú koncentráciou chemickej látky v pracovnom ovzduší a uvedením kategórie       I. a II.  

2. Najvyššie prípustné expozičné limity plynom, parám a pevným aerosólom sú stanovené nezávisle od teploty a tlaku v ml.m-3 (ppm - pars per milion) a závisle od týchto premenných v mg.m-3 pri teplote 200C a tlaku 101,3 kPa. Najvyššie prípustné expozičné limity pevným aerosólom sú uvedené v mg.m-3.  

						     molekulová hmotnosť v g	
koncentrácia v mg.m-3 v ovzduší =                                                               (koncentrácia v ppm)
							     24,1           
    
24,1 = molekulový objem vyjadrený v litroch pri teplote 20 oC a 101,3 k Pa.

3.    EINECS číslo:   číslo  priradené    chemickej  látke, ktorá sa  nachádza v Európskom zozname existujúcich komerčných chemických látok.

a)	 CAS číslo:  medzinárodne  stanovené  číslo priradené danému chemickému faktoru za účelom  presnej identifikácie chemickej látky, za predpokladu, že údaje boli publikované v odbornej literatúre.

a)	NPEL hraničné:

Kategórie 
hraničných NPEL	Trvanie	Frekvencia	Interval	
I. Miestne dráždivé faktory alebo faktory senzibilizujúce dýchacie cesty	15 minút  
okamžitá hodnota 	4	1 hodina	
II. Faktory so systémovými účinkami	15 minút	4	1 hodina	
	okamžitá hodnota			

b)	K – znamená,  že faktor môže byť ľahko absorbovaný kožou.
Niektoré faktory, ktoré ľahko prenikajú kožou môžu spôsobovať až smrteľné otravy, často bez varovných  príznakov (napr. anilín, nitrobenzén, nitroglykol, fenoly a pod.). Pri látkach významným prienikom cez kožu  či už v  podobe  kvapalín  alebo pár  je   osobitne  dôležité zabrániť kožnému kontaktu.

7.S – znamená, že faktor môže spôsobiť senzibilizáciu. 
Senzibilizujúce  účinky  majú  faktory,   ktoré  spôsobujú  vyšší   výskyt precitlivelosti	alergického typu. Pri práci s nimi je potrebná osobitná  opatrnosť.  Dodržiavanie najvyššie prípustných expozičných limitov nezabezpečí, že nevzniknú u vnímavých osôb alergické reakcie.
2. Najvyššie prípustné expozičné limity pre pevné aerosóly bez toxického účinku.

Tabuľka č. 1
     Pevné aerosóly s prevažne fibrogénnym účinkom  1) 

d)	Faktor	(1)	NPELr - pre respira-
(2)	bilnú frakciu 3)
(3)	(mg.m-3)
 	(4)	NPELc - pre
(5)	celkovú koncentráciu 2)  
(6)	(mg.m-3) 
	
	Fr = 100 %  4)                             		
1. kremeň  5)	0,3  (TSH) 13) 	    4,0 	
2. kristobalit 5)	0,1                -                        		
3. tridymit 5)	0,1                -                   		
4. gama-oxid hlinitý 5)	0,1                -		
	Fr £ 5 %       Fr>5% 4)		
 5. dinas	2,0               10,0:Fr	10,0	
 6. grafit  	1,5                 4,0:Fr	 4,0	
 7. čierne uhlie	2,0               10,0:Fr	10,0	
 8. koks	2,0               10,0:Fr	10,0	
 9. sľuda	2,0               10,0:Fr	10,0	
10. mastenec (talok)	2,0               10,0:Fr	10,0	
11. ostatné kremičitany
      (s výnimkou azbestu)	2,0               10,0:Fr	10,0	
12. šamot	2,0               10,0:Fr	10,0	
13. zlievárenské pevné aerosóly	2,0               10,0:Fr	10,0	

Tabuľka č. 2
Pevné aerosóly s možným fibrogénnym účinkom

(a)	Faktor	NPELc   (mg.m-3)	
1. amorfný SiO2	2,0	
2. sadze  (karcinogén – kateg. 1) 	                             2,0  (TSH) 13)	
3. zváračské pevné aerosóly  6) 	5,0	
4. ferrosilicium	8,0	
5. bentonit	6,0	

Tabuľka č. 3
Pevné aerosóly s prevažne nešpecifickým účinkom

Faktor	NPELc  (mg.m-3)	
 1. hnedé uhlie a lignit  7)	10,0	
 2. vápenec, mramor  7)	10,0	
 3. baryt  7)	10,0	
 4. siderit  7)     	10,0	
 5. pevné aerosóly z umelého brusiva  7)
     (karborundum, elektrit)	10,0	
 6. hliník a jeho oxidy
     (s výnimkou gama AL2O3)	6,0	
 7. ferrozliatiny  8)
     (okrem ferrosilicium)	10,0	
 8. oxidy železa	10,0	
 9. čadič tavený	10,0	
10. pôdne pevné aerosóly	10,0	
11. vysokopecná troska  8)	10,0	
12. oceliarska troska  8)	10,0	
13. popolček  8)	10,0	
14. škvara  8)	10,0	
15. magnezit	10,0	
16. dolomit	10,0	
17.  kovové dentálne zliatiny	10,0	
18. ostatný pevný aerosól	10,0	

Tabuľka č. 4
Pevné aerosóly s prevažne dráždivým účinkom

Faktor	NPELc (mg.m-3) 9)
	
1. Minerálny pevný aerosól		
oxid vápenatý	2,0	
oxid horečnatý	4,0	
uhličitany alkálií	8,0	
hydroxidy alkálií	0,5	
cement	10,0	
		
2. Textilný pevný aerosól		
bavlna	2,0	
ľan	2,0	
konope	2,0	
hodváb	2,0	
syntetické vlákna textilné	4,0	
sisal	6,0	
juta	6,0	
kapok	6,0	
		
3. Živočíšny pevný aerosól		
perie	4,0	
vlna	6,0	
srsť	6,0	
ostatný živočíšny pevný aerosól	6,0	
		
4. Rastlinný pevný aerosól		
múka	4,0	
cukor	6,0	
tabak	4,0	
čaj	4,0	
káva zelená	2,0	
korenie	2,0	
pevný aerosól obilný	6,0	
pevný aerosól z dreva		
a) exotické dreviny	1,0	
b) ostatné dreviny	8,0	
c) dub, buk (karcinogén kateg. 1)	                            5,0 (TSH 13)	
ostatný rastlinný pevný aerosól	6,0	
		
5. Iný pevný aerosól s dráždivým účinkom		
brúsny pevný aerosól		
a) fenolformaldehydových živíc	6,0	
b) PVC	5,0	
c) pneumatík	3,0	
d) sklolaminátov	8,0	
e) polymetakrylátových živíc	8,0	

(i)	Tabuľka  č. 5
(ii)	Minerálne vláknité pevné aerosóly   
(iii)	                                              
Faktor
	1.	NPEL 10)	
	Kn
početná koncentrácia
počet respirabilných
vlákien 11) .  cm-3	Kc
hmotnostná koncentrácia
mg.m-3	
azbest 12)	-
	-	
umelé minerálne vlákna
(napr. čadičové, sklenené,
 troskové)                  	
2	              
4,0	

Vysvetlivky a poznámky:

1)   	Za  fibrogénny sa považuje pevný aerosól, ktorý obsahuje viac ako 1 % fibrogénnej zložky a v pokuse na zvierati vykazuje zreteľnú fibrogénnu reakciu pľúcneho tkaniva.

2)     NPEL pre pevné aerosóly  sa stanovuje ako celozmenová priemerná hodnota expozície  
celkovej koncentrácii pevného aerosólu (NPELc) alebo jeho respirabilnej frakcii (NPELr). Meranie sa vykonáva v dýchacej zóne vo vzdialenosti 30 cm od úst  prístrojmi a metodikami schválenými príslušným orgánom na ochranu zdravia. Ako vyhovujúce je možné hodnotiť pracovisko len v prípade, ak sú dodržané obidve hodnoty NPEL pre daný pevný aerosól.

3)    Respirabilná frakcia je váhový podiel častíc pevného aerosólu £ 5 mm odobraného vo vzorke ovzdušia v dýchacej zóne zamestnanca stanoveným spôsobom, ktoré vzhľadom na ich priemer môžu prenikať až do pľúcnych alveolov.

4)   	Fr  je obsah fibrogénnej zložky v % v respirabilnej frakcii.

5)   	U faktorov v položke 1 až 4 je 100 % fibrogénnej zložky.

6)   	Do tejto skupiny sa zaraďuje pevný aerosól bez fibrogénneho a dráždivého účinku.

7)   	V prípade obsahu fibrogénnej zložky > 1 % v respirabilnej frakcii prachu sa vypočíta NPELr  pre respirabilnú frakciu prachu podľa vzorca:

NPELr =
	
10	

(mg.m-3)
	
	Fr		

pričom celková hodnota vystavenia prachu nesmie prekročiť 10,0 mg.m-3.  

8)	Ak sa vyskytujú v pracovnom ovzduší viaceré faktory, ktorých účinky sa vzájomne zosilňujú, NPEL sa stanoví výpočtom z NPEL jednotlivých faktorov. 
    
9) 	NPEL pre pevné aerosóly neprihliada na možné alergické účinky a na obsah      mikroorganizmov v prachu.

10)  	Obidve hodnoty sú rovnocenné.

11)  	Za respirabilné vlákno sa považuje častica, ktorá vyhovuje súčasne všetkým nasledujcim  podmienkam:                                           
hrúbka vlákna 				<  3  m m
dĺžka vlákna				³  5  m m
pomer (dĺžka : hrúbka)			3 : 1

12)  Pre azbest sa ustanovujú technické smerné hodnoty (TSH), ktoré upravuje nariadenie
      vlády SR č..... azbest
 
13)  Pre pevné aerosóly, ktoré sú zároveň klasifikované ako karcinogény alebo mutagény 
      kategórie 1 a kategórie 2, sa stanovujú TSH. Definíciu TSH upravuje nariadenie vlády SR 
      č. .... Z. z. o ochrane zdravia pred rizikami spojenými s expozíciou karcinogénnym 
      a mutagénnym  faktorom.

Výpočet PEL pre zmesi chemických látok

Ak je v pracovnom ovzduší prítomných niekoľko látok, ktoré pôsobia na ten istý orgánový systém, je možné uvažovať ich kombinovaný účinok ako aditívny (sčítací).
Na hodnotenie výsledkov merania sa používa  vzorec:
 
K1  	+	  K2  	+		+	Kn	≤ 1	
NPEL1		NPEL2				NPELn		

K1  až Kn sú namerané koncentrácie jednotlivých chemických látok v zmesi
NPEL1 až NPELn sú ich najvyššie prípustné expozičné limity
Hodnotenie výsledkov meraní zmesi chemických látok podľa tohto vzorca sa pripúšťa vo väčšine štátov.
NPEL pre zmes chemických látok, ktorých účinky sa vzájomne potencujú (majú synergický účinok) nie je možné odvodiť z hodnôt NPEL pre jednotlivé látky (synergické pôsobenie látok pri rôznych cestách vstupu, napr. alkohol s narkotickými látkami).

Výpočet NPEL zmesi aerosólov (prachov).

Stanoví sa výpočtom z NPEL jednotlivých aerosólov podľa vzorca:

NPEL
zmesi	=		% x1	+	% x2	+	.....  +	% xn		-1	
			–––––––		––––––––––			––––––––––			
			100.NPEL1		100.NPEL2			100.NPELn			

% x1 až xn = je hmotnostný podiel chemických látok 1 až n v percentách 

Príklad:
Zmes obsahuje 80 % bavlneného prachu s NPEL = 2 mg . m-3 a 20 % textilných syntetických vlákien NPEL = 4 mg . m-3  

potom
    
NPEL
zmesi	=		80	+	20		-1	=	2,2 mg . m-3	
			–––-––––		–––––––––					
			100.2		100.4					

Ak sa hmotnostné koncentrácie nedajú spoľahlivo určiť, NPEL sa stanoví podľa hodnoty platnej pre chemickú látku s najnižšou NPEL.

									Príloha č.2
										k nariadeniu vlády
										č...

e)	Biologické medzné hodnoty

1. 	Biologická medzná hodnota sa stanovuje ako 
-	 záväzná biologická medzná hodnota, ktorá sa nesmie byť prekročená vôbec,
b)indikatívna biologická medzná hodnota, ktorej prekročenie upozorňuje na pravdepodobnosť zvýšenej expozície zamestnancov chemickému faktoru a na potrebu prijať preventívne a ochranné opatrenia.

a)	  	Záväzná biologická medzná hodnota
b)	Záväzná biologická medzná hodnota sa stanovuje pre olovo a jeho iónové zlúčeniny.
(a)	Biologické monitorovanie zahŕňa stanovenie biologického expozičného testu na olovo,   
(b)	ktorým je  stanovené olovo v krvi (PbB) za použitia atómovej absorpčnej spektrometrie 
(c)	alebo metódy, ktorá má ekvivalentné výsledky.   
1.	Záväzná biologická limitná hodnota je :  700 mg Pb . l-1  krvi
3,4 mmol. l-1  krvi

c)	Zamestnávateľ zabezpečí vykonanie biologického expozičného testu na olovo v prípade, že 
expozícia zamestnancov koncentráciám olova vo vzduchu je väčšie ako 0,075 mg/m3, vypočítané ako časovo-vážený  priemer v priebehu 40 hodín v týždni. V prípade zistenia, že  hladina olova v krvi je väčšia ako 400 mg Pb . l-1  krvi  nameraná u  jednotlivých   pracovníkov, zabezpečí vykonanie cielenej preventívnej lekárskej prehliadky podľa všeobecne záväzného právneho predpisu.

d)	Zamestnávateľ zabezpečí stratégiu biologického monitorovania v podniku tak, aby bola v súlade s týmto nariadením vlády. Táto stratégia musí obsahovať aj postupy na vykonanie  ďalších biologických expozičných testov na olovo napr. kyselina delta-aminolevulová  v moči, dehydratáza kyseliny aminolevulovej a zinkprotoporfyrín v moči.

3.   Indikatívne biologické medzné hodnoty
	
Faktor v pracovnom
ovzduší

CAS	Zisťovaný faktor
Biologický expozičný test	Prípustná hodnota

BMH	Vyšetrovaný               materiál	Čas odbe
ru vzorky	
Acetón 
(67-64-1)	acetón	80 mg.l-1	1400 mmol.l-1	50 mg.g-1 kreat.	95 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Anilín 
(62-53-3)	anilín (neviazaný)	1 mg.l-1	11 mmol.l-1	0,63 mg.g-1 kreat.	0,73 mmol.mmol-1 kreat.	M	b,c	
	anilín (uvoľnený z väzby na hemoglobín)	100 mg.l-1	1,1 mmol.l-1			K	b,c	
	p-aminofenol	40 mg.l-1	370 mmol.l-1	25mg.g-1 kreat.	25 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
p-terc-Butylfenol (ptBF) (98-54-4)	ptBF	2 mg.l-1	13,3 mmol.l-1	1,25 mg.g-1 kreat.	1 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Dichlórmetán
(75-09-2)	CO-Hb	5%				K	b	
	dichlórmetán	1 mg.l-1	12 mmol.l-1			K	b	
N,N-Dimetyl-formamid
(68-12-2)	N-metylform-amid	35 mg.l-1
	315 mmol.l-1	23 mg.g-1 kreat.	24 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Etylbenzén
(100-41-4)	etylbenzén	1,5 mg.l-1	14 mmol.l-1			K	b	
	kyselina mandľová a kyselina fenylglyoxylová	3200 mg.l-1	11000mmol.l-1	2000 mg.g-1 kreatinínu	800 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
	kyselina mandľová	2400 mg.l-1	16000mmol.l-1	1500 mg.g-1 kreatinínu	1100 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
2-Etoxyetanol
(110-80-5)	kyselina etoxyoctová	50 mg.l-1	480 mmol.l-1	32 mg.g-1 kreatinínu	32 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
2-Etoxyetyl-acetát
(111-15-9)	kyselina etoxyoctová	50 mg.l-1	480 mmol.l-1	32 mg.g-1 kreatinínu	32 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
Fenol
(108-95-2)	fenol	200 mg.l-1	2125 mmol.l-1	133 mg.g-1 kreatinínu	160 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Fluorovodík a 
anorganické zlúčeniny fluóru
 (fluoridy)	fluorid	11,2 mg.l-1	560 mmol.l-1	7,0 mg.g-1 kreatinínu 	38 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
		6,4 mg.l-1	320 mmol.l-1	4,0 mg.g-1 kreatinínu 	22 mmol.mmol-1 kreat.	M	d	
Fural	pyroslizan celkový	130 mg.l-1	1200 mmol.l-1	82 mg.g-1 kreatinínu	80 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Halotan
 (151-67-7)	kyselina trifluóroctová	2,5 mg.l-1	22  mmol.l-1			K	b,c	
n-Hexán
(110-54-3)	2,5–hexándion a
4,5-dihydroxy-2-hexanón	5 mg.l-1	20 mmol.l-1	3 mg.g-1 kreatinínu	1,4 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
2 - Hexanón
(metylbutyl-ketón)	2,5 - hexándion a
4,5-dihydroxy-2-hexanón	5 mg.l-1	20 mmol.l-1	3 mg.g-1 kreatinínu	1,4 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Hliník 
(7429-90-5)	hliník	200 mg.l-1
	7,4 mmol.l-1	125 mg.g-1 kreatinínu	0,50 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Chlórbenzén
(108-90-7)	celkový 
4 – chlórkatechol	56 mg.g-1 kreatinínu	390 mmol.l-1	35 mg.g-1 kreatinínu	26 mmol.mmol-1 kreat.	M	d	
	celkový 
4 – chlórkatechol	280 mg.g-1 kreatinínu	1930 mmol.l-1	175 mg.g-1 kreatinínu	130 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Inhibítori cholínesterázy 
a acetylcholíne-sterázy	aktivita cholínesterázy a acetylcholínes-terázy	pokles aktivity na 70 % hodnoty pred začiatkom vystavenia				E	b,c	
Kadmium
(7440-43-9)	kadmium	15 μg.l-1	0,13 mmol.l-1	9,4 mg.g-1 kreatinínu	0,01 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
	kadmium	15μg.l-1	0,13 mmol.l-1			K	b	
Lindan
(γ-1,2,3,4,5,6- hexachlórcyklo-hexan
(58-89-9)	lindan	25 mg.l-1	0,09  mmol.l-1			P/S	b	
Metanol
(67-56-1)	metanol	30 mg.l-1 	940 mmol.l-1	19 mg.g-1 kreatinínu	63 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
Metyletylketón
(4-metyl -2- pentanón)
(metylizobu-tylketón)
(108-10-1)	metyletylketón	5 mg.l-1	70  mmol.l-1			K	b	
	4 - metyl - 2 - pentanón	3,5 mg.l-1	35 mmol.l-1	2,2 mg.g-1 kreatinínu	2,5 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Nikel
(7440-02-0)	nikel	0,03 mg.l-1	0,5  mmol.l-1			K	b	
Nitrobenzén
98-95-3)	anilín (uvoľnený z väzby na Hb)	100 mg.l-1	1,1  mmol.l-1			K	c	
Olovo
(7439-92-1)	olovo	400 mg.l-1	1,93 mmol.l-1			K	a	
		100 mg.l-1 (ženy < 45 r.)
	0,483 mmol.l-1					
	d- aminolevulová kyselina	15 mg.l-1 	90 mmol.l-1	10 mg.g-1 kreatinínu	6 mmol.mmol-1 kreat.	M	a	
		6 mg.l-1 (ženy < 45 r.)	40 mmol.l-1	4 mg.g-1 kreatinínu	3 mmol.mmol-1 kreat.			
	koproporfyrín	0,30 mg.l-1	0,45 mmol.l-1	0,2 mg.g-1 kreatinínu	0,03 mmol.mmol-1 kreat.	M	a	
Ortuť
(7439-97-6)	ortuť	25 mg.l-1 	0,12 mmol.l-1			K	a

Anorganické zlúčeniny ortuti	ortuť	100 mg.l-1 	0,5 mmol.l-1	62,5 mg.g-1 kreatinínu	0,04 mmol.mmol-1 kreat.	M	a	
Organické zlúčeniny ortuti	ortuť	100 mg.l-1 	0,5 mmol.l-1			K	a	
Oxid uhoľnatý
(630-08-0)	CO-Hb	5%				K	b	
Oxid vanadičný
(1314-62-1)	vanád
	112 mg.l-1	2,2 mmol.l-1	70 mg.g-1 kreatinínu	0,15 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
Paratión
(56-38-2)	p-nitrofenol 	500 mg.l-1	3,6 mmol.l-1	313 mg.g-1 kreatinínu	0,24 mmol.mmol-1 kreat.	M	c	
	acetylcholineste-ráza	pokles aktivity na 70 % hodnoty pred začiatkom vystavenia				E	c	
Pentachlórfenol	pentachlórfenol	2 mg.l-1	7,5 mmol.l-1	1,25 mg.g-1 kreatinínu	0,5 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Polychlórované bifenyly	polychlórované bifenyly	0,05 mg.l-1				K	b,c	
2 - Propanol
(67-63-0)	acetón	50 mg.l-1	861 mmol.l-1			K	b	
	acetón	50 mg.l-1	861 mmol.l-1	32 mg.g-1 kreatinínu	58 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Sírouhlík
(75-15-0)	2 - tio - tiazolidín - 4 - karboxylová kyselina 	64 mg.l-1	40 mmol.l-1	4 mg.g-1 kreatinínu	2,7 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
Styrén
(100-42-5)	kyselina mandľová a kyselina fenylglyoxylová	960 mg.l-1	3200 mmol.l-1	600 mg.g-1 kreatinínu	220 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
	kyselina mandľová	640 mg.l-1	4200 mmol.l-1	400 mg.g1 kreatinínu	300 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
Tetrahydrofurán
(109-99-9)	tetrahydrofurán	2 mg.l-1	18,4 mmol.l-1	1,33 mg.g-1 kreatinínu	1,39 mmol.mmol-1 kreat.	M	b
	
Tetrachlóretén
(perchlótety-lén)
(127-18-4)	tetrachlóretén	1 mg.l-1	6 mmol.l-1			K	d	
	tetrachlóretén	9,5 ml.m-3				Al	d	
Tetrachlórmetán
(56-23-5)	tetrachlórmetán	3,5 mg.l-1	0,023 mmol.l-1			K	b,c	
Toluén
(108-88-3)	toluén	1 mg.l-1	11 mmol.l-1			K	b	
	o -krezol	3 mg.l-1	30 mmol.l-1	2 mg.g-1 kreatinínu	2 mmol.mmol-1 kreat.	M	c,b	
	kyselina hippurová	2500 mg.l-1	14000mmol.l-1	1600 mg.g-1 kreatinínu	1000 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	
1,1,1- Trichlóretán
(metyl-chlóroform)
(71-55-6)	1,1,1- trichlóretán	550 mg.l-1	4,12 mmol.l-1			K	c,d	
Trichlóretén
(trichlóretylén)
(79-01-6)	trichlóretanol	5 mg.l-1	35 mmol.l-1			K	b,c	
	trichlóretanol	200 mg.l-1	1400 mmol.l-1	125 mg.g-1 kreatinínu	100 mmol.mmol-1 kreat.	M	b,c	
	kyselina trichlóroctová	100 mg.l-1	600 mmol.l-1	63 mg.g-1 kreatinínu	40 mmol.mmol-1 kreat.	M	b,c
	
Xylén
(všetky izoméry)
(1330-20-7)	xylén	1,5 mg.l-1	14,2 mmol.l-1			K	b	
	kyselina metylhippurová	2000 mg.l-1 	10400mmol.l-1	1250 mg.g-1 kreatinínu	700 mmol.mmol-1 kreat.	M	b	

Vysvetlivky a poznámky:

Stĺpec 1 – BMH je vyjadrená v mg zisťovaného faktora na 1l moča štandardnej hustoty 1,024 g/cm3 pri 20 0C.

Stĺpec 3 – BMH je uvedená ako orientačná hodnota v mg zisťovaného faktora na 1g kreatinínu za predpokladu, že obsah kreatinínu v moči je 1500 mg/l moča (resp. 13,3 mmol/l moča). Fyziologický rozsah hodnôt kreatinínu je 791-2034 mg/l (resp.7-18 mmol/) u 24 hodinových vzoriek moča.

1.  Vyšetrovaný materiál : 			2.   Čas odberu vzorky:
     M – moč					a) žiadne obmedzenie
(2)	     Al – vzduch z pľúcnych mechúrikov	b) koniec vystavenia alebo pracovnej   zmeny
K – krv					c) pri dlhodobom vystavení: po viacerých
2)	E – červené krvinky			    pracovných zmenách
P/S – krvná plazma/sérum			d) pred nasledujúcou pracovnou zmenou

	Biologický expozičný test – analýza biologického materiálu na prítomnosť chemického faktora, jeho metabolitov alebo indikátorov účinku na účely posúdenia úrovne vystavenia zamestnancov pri pracovnej činnosti.

	Metódy používané pri biologických expozičných testoch musia byť diagnosticky špecifické a dostatočne citlivé, prijateľné pre zamestnancov a uskutočniteľné pre lekárov. Čas odberov vyšetrovaných materiálov musí brať do úvahy podmienky vystavenia pri práci a vlastnosti chemického faktora. 

	Biologické medzné hodnoty vychádzajú z predpokladu, že zamestnanci sú profesionálne vystavení najviac 8 hodín denne a 40 hodín týždenne a sledovaný chemický faktor preniká do organizmu dýchacím systémom a/alebo zažívacím systémom a kožou.

	Biologické medzné hodnoty sa zisťujú v krvi a /alebo v moči. 
4. Expozičné ekvivalenty pre niektoré chemické faktory
a)	
b)	Kobalt
i.	CAS  7440-48-4
Koncentrácia kobaltu v ovzduší

mg.m-3	Čas odberu vzoriek*	
	biologický expozičný test	
	celková krv
kobalt mg.1-1	moč
kobalt  mg.1-1	
0,05	2,5	30,0	
0,10	5,0	60,0	
0,50	25,0	300,0	
  * bez časového ohraničenia
c)	
d)	Pentachlórfenol
i.	CAS  87-86-5
Koncentrácia pentachlórfenolu
 v ovzduší

mg.m-3	Čas odberu vzoriek* 
	
	moč
pentachlórfenol
mg.1-1	S/P
pentachlórfenol
mg.1-1	
0,001	6	17	
0,05	300	1000	
0,10	600	1700	
   * bez časového ohraničenia

Etylén
CAS  74-85-1
	Čas odberu vzoriek** 
červené krvinky
hydroxyetylvalín  mg.1-1  krvi	
25	45	
50	90	
100	180	
 ** koniec expozície, resp. koniec pracovnej zmeny

Vysvetlivky a poznámky:

a)	Expozičný ekvivalent – vzťah medzi koncentráciou faktora v pracovnom ovzduší a koncentráciou faktora alebo jeho metabolitov v biologickom materiáli. Na základe expozičného ekvivalentu sa hodnotí zaťaženie organizmu pri výlučnej inhalačnej expozícii danej koncentrácii faktora. 		

b)	Vyšetrovaný materiál : 
    - krvná plazma/sérum (S/P)
									Príloha č.3
									k nariadeniu vlády
									č...

Vybrané chemické faktory a účely ich použitia, ktoré nie sú povolené

Popis faktorov  (CAS)	
Účel, na ktorý nie sú uvedené faktory povolené	
a)	2 – naftylamín      (91-59-8);
benzidín               (92-87-5);
4-aminobifenyl    (92-67-1);
4-nitrobifenyl       (92-93-3)
ich soli a všetky prípravky obsahujúce tieto látky v celkovej  koncentrácii rovnajúcej sa alebo väčšej ako 0,1 % hmotnosti	
Výroba a používanie na akékoľvek účely vrátane výrobných procesov, v ktorých tieto faktory vznikajú	
b)	Piesok alebo prípravky obsahujúce   voľný oxid kremičitý	Používanie na povrchovú úpravu predmetov v akejkoľvek aparatúre pomocou piesku pod tlakom  	
c)	Sírouhlík (75-15-0)
	Používanie v procese vulkanizácie za studena pri  impregnácii  gumeného oblečenia.	
d)	Prach alebo prášok ohňovzdorného 
   materiálu obsahujúceho viac ako 80    
   % SiO2  iného ako prírodného piesku	Používanie na striekanie foriem na výrobu kremičitých tehál alebo iných výrobkov zložených z ohňovzdorného materiálu a obsahujúcich viac ako 80 % oxidu kremičitého		
5.  Kyanovodík (74-90-8)

	Používanie pri plynovaní na ničenie epidemiologicky závažných a obťažujúcich článkonožcov, hlodavcov a ďalších živočíchov (dezinsekcia a deratizácia) s výnimkou týchto prípadov:

a) uvoľňovanie z inertného materiálu, v ktorom je absorbovaný kyanovodík,

b) uvoľňovanie z tzv. plynového prášku, čo je  chemická zlúčenina, ktorá reaguje s atmosférickou vlhkosťou a vytvára kyanovodík, alebo

c) používanie z valca cez vhodné potrubie s aplikátorom v otvorenom priestore na iné účely, ako je ničenie škodlivého hmyzu alebo živočíchov  plynovaním.