Protokol o vode a zdraví
k Dohovoru o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier z roku 1992

Národné ciele SR

Bratislava 25. jún 2007

Úvod

Voda je najrozšírenejšou látkou na Zemi a neodmysliteľnou súčasťou života. Je zdrojom pre zabezpečenie výživy ľudstva, súčasťou biosféry, dôležitou priemyselnou a energetickou surovinou, súčasťou poľnohospodárskej a lesnej výroby. Plní tiež dôležitú kultúrnu a estetickú funkciu a je podmienkou čistoty, hygieny a zdravia ľudí. I keď sa zdá, že voda je nevyčerpateľným a obnoviteľným zdrojom, sú na svete mnohé regióny, v ktorých sa zásobovanie bezpečnou vodou stáva čoraz problematickejšie, prípadne obyvatelia nemajú prístup k pitnej vode.
Podľa posledných medzinárodných údajov nemá prístup k pitnej vode 1,1 miliardy ľudí. Približne 2,6 miliardy osôb žije bez prístupu k hygienickým sanitačným zariadeniam. Každý deň zomrie 34 000 ľudí, z toho 4 500 detí pre nedostatok pitnej vody a choroby súvisiace s jej nedostatkom a nevyhovujúcou kvalitou. OSN si v otázke pitnej vody vytýčila pre 21. storočie niekoľko cieľov. Jeden z nich stanovuje, že do roku 2015 by sa mal znížiť na polovicu počet ľudí bez prístupu k pitnej vode a základným hygienickým zariadeniam. Poslanci Európskeho parlamentu v roku 2006 jednomyseľne schválili rezolúciu označujúcu vodu za jedno z ľudských práv. 
Ochrana vody a riešenie problémov súvisiacich s vodou dnes už nie je len vecou politiky vodného hospodárstva, ale záležitosťou celospoločenskou, týkajúcou sa väčšiny rezortov, spoločenských sektorov, subjektov a jednotlivcov. Voda sa stáva predmetom mobilizácie politikov, nielen aktivistov na ochranu životného prostredia a čoraz viac sa v otázke vody a vodných zdrojov angažujú aj občania. Potrebu medzinárodnej iniciatívy zaoberajúcou sa vodou a zdravím identifikoval Európsky výbor pre životné prostredie a zdravie v roku 1996. Výsledkom bolo vypracovanie návrhu Protokolu o vode a zdraví v nadväznosti na Dohovor UN/ECE o ochrane a využívaní medzinárodných vodných tokov a medzinárodných jazier z roku 1992. Dokument Protokol o vode a zdraví (ďalej len „protokol“) bol prijatý podpísaním väčšiny členských krajín SZO na Tretej ministerskej konferencii o životnom prostredí a zdraví v Londýne v dňoch 16.-18. júna 1999. Platnosť nadobudol 4. augusta 2005. Plný text protokolu je zverejnený v oznámení Ministerstva zahraničných vecí SR č. 114/2006 Z. z. .

Ciele Protokolu o vode a zdraví

Cieľom protokolu je podporovať v rámci trvalo udržateľného rozvoja na všetkých relevantných úrovniach v národnom i medzinárodnom kontexte ochranu ľudského zdravia a blahobytu na individuálnej i kolektívnej úrovni uskutočňovanú prostredníctvom lepšieho využívania vody, ktorý zahŕňa ochranu vodných ekosystémov, ako aj prostredníctvom prevencie, kontroly a znižovania výskytu ochorení súvisiacich s vodou. Protokol navrhuje aktivity v mnohých oblastiach vodného hospodárstva vrátane výchovy, vzdelávania, integrovaného systému starostlivosti o vodu atď. Aktivity by mali byť koncipované v národnom i medzinárodnom kontexte. V súvislosti s protokolom sú ochoreniami súvisiacimi s vodou akékoľvek významné nepriaznivé účinky na ľudské zdravie, ako je smrť, invalidita, choroba alebo iné zdravotné postihnutia spôsobené priamo alebo nepriamo zmenami v kvantite alebo kvalite vody, ide teda nielen o choroby infekčného charakteru. 
Podstatou plnenia protokolu je prijatie legislatívnych a účelových opatrení, ktoré sa osvedčili pri zabezpečovaní potrieb spoločnosti zdravotne bezpečnou vodu a rešpektuje návrhy na odstránenie nedostatkov v tejto činnosti. Prijatím opatrení sa vytvoria predpoklady pre zabezpečenie dostatku pitnej vody v potrebnom množstve, kvalite i v požadovanom čase a na požadovanom mieste. Protokol obsahuje princípy a postupy ako dosiahnuť hlavné ciele vrátane návrhu organizácie na jeho realizáciu, spôsob pravidelného informovania o prijatých opatreniach na národnej i medzinárodnej úrovni, návrhy na pravidelné stretnutia účastníckych strán a spôsob riešení sporných problémov. Každý štát si musí do dvoch rokov od vstupu Protokolu do platnosti stanoviť svoje národné ciele, ktoré chce v oblasti protokolu dosiahnuť. Tieto ciele musia byť zverejnené a ich plnenie je na národnej i medzinárodnej úrovni sledované a vyhodnocované na stretnutiach zmluvných strán . 

Medzinárodná spolupráca

Význam vody ako životne dôležitej  suroviny pre zdravie obyvateľstva a rozvoj spoločnosti je primerane reflektovaný aj v rámci bilaterálnej a multilaterálnej spolupráce Slovenskej republiky.
V rámci bilaterálnej spolupráce na hraničných vodách má Slovenská republika podpísané dohody o ochrane vôd so všetkými  susednými štátmi. Splnomocnenci vlád sa každoročne stretávajú v rámci bilaterálnych komisií pre hraničné vody a prerokovávajú otázky kvality a hodnotenia vôd, hydrologické otázky, technické práce, úpravu a údržbu tokov, otázky odberov vody a vypúšťania odpadových vôd do hraničných tokov, prípadne plavbu atď., v závislosti od špecifikácii v jednotlivých bilaterálnych dohodách. Krajiny, ktoré sa zaviazali riadiť protokolom sa vzájomne informujú o opatreniach a aktivitách zameraných na zlepšenie kvality vôd a ich trvalo udržateľného využívania.     
V posledných rokoch sa v rámci bilaterálnej spolupráce na hraničných vodách uskutočňujú aktivity zamerané na implementáciu rámcovej smernice o vode.

V rámci multilaterálnej spolupráce SR podpísala a ratifikovala dva významné dohovory :
- Dohovor o ochrane a využívaní hraničných vodných tokov a medzinárodných jazier - spolupráca v rámci dohovoru prebieha už od 90. rokov a SR sa  zúčastňuje na aktivitách pod jeho záštitou, napr. práca v expertných skupinách pre Monitoring a hodnotenie vôd, Voda a zdravie atď. Aktivity koordinuje Sekretariát EHK OSN v Ženeve.
-  Dohovor o spolupráci pri ochrane a trvalom využívaní Dunaja  nadobudol platnosť
22. októbra 1998 a Slovenská republika je jeho členom od začiatku. Jeho cieľom je ochrana vôd a mokradí v povodí Dunaja a ich trvalo udržateľný rozvoj. V posledných rokoch sa ochrana vôd rozširuje aj na spoluprácu pri ochrane Čierneho mora. 
Plnenie cieľov  dohovoru zabezpečujú expertné skupiny zamerané napr. na monitoring a hodnotenie vôd, bodové a difúzne zdroje znečistenia, manažment riečnych povodí, ochranu pred povodňami atď. Prácu expertných skupín riadi Medzinárodná komisia pre ochranu vôd Dunaja a koordinuje jej sekretariát so sídlom vo Viedni.

V rámci obidvoch dohovorov sa v posledných rokoch kladie dôraz na implementáciu vodnej politiky v súlade s požiadavkami EÚ rámcovej smernice o vode a taktiež narastá význam protipovodňových opatrení a manažmentu povodní. Ako najnovší aspekt potrebný zahrnúť do manažmentu a ochrany vôd sa javí nutnosť zakomponovať vplyvy klimatických zmien.

Implementácia Protokolu o vode a zdraví v Slovenskej republike

Slovenská republika prijala protokol 19. júna 2001 a prezident SR ho ratifikoval 12. septembra 2001. Ratifikačná listina bola uložená u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov, depozitára dohovoru, 2. októbra 2001. V roku 2001 boli stanovené prvé národné ciele a v roku 2003 a 2005 boli predložené do vlády Národné správy o zabezpečení záväzkov Slovenskej republiky vyplývajúcich z Protokolu o vode a zdraví. Za splnenie cieľov je zodpovedné Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky v spolupráci s Ministerstvom životného prostredia Slovenskej republiky. Ustanovenia protokolu sa v našich podmienkach vzťahujú na vody povrchové, podzemné, uzavreté vodné útvary vody využívané na kúpanie, vody na zabezpečenie zásobovania obyvateľov pitnou vodou a sanitáciu. 

Inštitucionálne aspekty ochrany a kontroly vôd

Pôsobnosť štátu v otázkach dotýkajúcich sa využívania vôd a jej ochrany, zásobovania vodou a kontroly kvality na národnej úrovni vykonávajú :
Ministerstvá
-	Ministerstvo životného prostredia Slovenskej republiky (MŽP SR) – 8 krajských úradov životného prostredia, 46 obvodných úradov životného prostredia, Slovenská inšpekcia životného prostredia 
-	Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky (MZ SR) – Úrad verejného zdravotníctva Slovenskej republiky (ÚVZ SR), 36 regionálnych úradov verejného zdravotníctva (RÚVZ) na Slovensku a Inšpektorát kúpeľov a žriediel (IKŽ) na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych zdrojov 
-	Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej republiky (MP SR) 
Odborné inštitúcie
-	Výskumný ústav vodného hospodárstva  (VÚVH)
-	Slovenský hydrometeorologický ústav (SHMÚ)
-	Slovenský vodohospodársky podnik, š. p. (SVP)
Obce
     
Súčasný stav v oblasti legislatívy

Slovenská republika transponovala a implementovala všetky relevantné smernice Európskej únie, týkajúce sa vody. V súčasnosti Slovenská republika splnila požiadavky stanovené Smernicou Európskeho parlamentu a Rady 2000/60/EC z 23. 10. 2000 ustanovujúcou rámec pôsobenia spoločenstva v oblasti vodnej politiky. Rámcová smernica o vode a súvisiace smernice Európskej únie v sektore Voda sú zamerané predovšetkým na ochranu povrchových a podzemných vôd pred znečistením a na dosiahnutie strategického cieľa prostredníctvom programov opatrení, ktorým je dobrý ekologický stav vôd do roku 2015.
	
Jedným z krokov zabezpečujúcich implementáciu smernice č. 76/464/EHS o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia a nadväzujúcich tzv. dcérskych smerníc ako aj rámcovej smernice o vode bolo vypracovanie Programu znižovania znečistenia vôd škodlivými látkami a obzvlášť škodlivými látkami (ďalej len „program znižovania znečistenia“). Bol vypracovaný v súlade s príslušnými ustanoveniami vodného zákona a bol schválený vládou SR uznesením č. 561 zo dňa 16. júna 2004. Slúži predovšetkým ako podklad pre orgány štátnej vodnej správy v rozhodovacom procese pri povoľovaní vypúšťania odpadových vôd a osobitných vôd do povrchových vôd a určovaní opatrení pre znečisťovateľov na dosiahnutie znižovania znečistenia povrchových vôd a podzemných vôd škodlivými a obzvlášť škodlivými látkami.
V máji 2005 bol program znižovania znečistenia aktualizovaný doplnením o programy znižovania znečistenia pre jednotlivé látky, ktoré boli identifikované ako relevantné pre Slovensko. Pri ich spracovaní boli použité všetky dostupné informácie zo súčasne platných právnych predpisov na európskej a národnej úrovni, z vodoprávnej evidencie, z prieskumných prác, z monitoringu povrchových vôd a z databáz o fyzikálno-chemických vlastnostiach týchto látok, o ich správaní sa v životnom prostredí a o ich ekotoxikologických vlastnostiach.

•	Pôsobnosť jednotlivých orgánov štátnej vodnej správy na úseku ochrany vôd a vodného hospodárstva upravuje zákon č.  364/2004 Z. z. o vodách a o zmene zákona Slovenskej národnej rady č. 372/1990 Zb. o priestupkoch v znení neskorších predpisov (vodný zákon). V zákone sú zapracované smernice EÚ:
-   smernica týkajúca sa čistenia mestských odpadových vôd (Smernica č. 91/271/EHS) –
Slovenská republiky má schválené prechodné obdobie do roku 2010 a roku 2015
- smernica týkajúca sa ochrany vôd pred znečistením spôsobeným dusičnanmi z poľnohospodárskych zdrojov (Smernica č. 91/676/EHS) – požadované prechodné obdobie do roku 2008 nebolo vynegociované s tým, že krajina má k dispozícii 4 roky na dosiahnutie implementácie počas uplatňovania akčných plánov 
-   smernica týkajúca sa vody určenej na ľudskú spotrebu (Smernica č. 98/83/ES)  
-  smernica týkajúca sa vody na kúpanie (Smernica č. 76/160/EHS). 24. 3. 2006 vstúpila do platnosti nová smernica 2006/7/ES pre vody na kúpanie, ktorej vybrané ustanovenia sú povinné členské štáty transponovať do svojej legislatívy do 24. 3. 2008 
- smernica o znečistení spôsobenom určitými nebezpečnými látkami vypúšťanými do vodného prostredia (Smernica č.76/464/EHS bola kodifikovaná Smernicou 2006/11/ES z 15. 2. 2006 a dcérske smernice č. 82/176/EHS, 83/513/EHS, 84/156/EHS, 84/491/EHS, 86/280/EHS).
•	Pôsobnosti orgánov štátnej správy na tvorbu a ochranu životného prostredia, ich sídla a územné obvody sú upravené zákonom č. 525/2003 Z. z. o štátnej správe starostlivosti o životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov.
•	Štátna správa na úseku verejných vodovodov a verejných kanalizácií je upravená zákonom č. 442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách a o zmene a doplnení zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach, v znení neskorších predpisov.
•	Štátna správa na úseku rybárstva je upravená zákonom č. 139/2002 Z. z. o rybárstve.
•	Štátna správa na úseku ochrany pred povodňami je upravená zákonom č. 666/2004 Z. z. o ochrane pred povodňami.
•	Štátna správa na úseku prírodných liečivých zdrojov a prírodných minerálnych zdrojov je upravená zákonom č. 538/2005 Z. z. o prírodných liečivých vodách, prírodných liečebných kúpeľoch, kúpeľných miestach a prírodných minerálnych vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

Základným legislatívnym predpisom z hľadiska ochrany zdravia je od 1. júna 2006 zákon NR SR č. 126/2006 Z. z. o verejnom zdravotníctve a o zmene a doplnení niektorých zákonov a s ním súvisiace nariadenia vlády v oblasti vôd, a to nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 354/2006 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na vodu určenú na ľudskú spotrebu a kontrolu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu a nariadenie vlády Slovenskej republiky č. 252/2004 o podrobnostiach o požiadavkách na kvalitu vody kúpalísk, vody na kúpanie a jej kontrolu. Prijaté nariadenia sú v úplnej zhode so smernicami rady č. 98/83/EC a č. 76/160/EHS. 
V súčasnosti schválila NR SR pripravovaný zákon o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia a o zmene a doplnení niektorých zákonov, ktorý nadobudne účinnosť od 1. septembra 2007. Zákon a jeho vykonávacie predpisy budú v súlade s novou smernicou 2006/7/ES o riadení kvality vody určenej na kúpanie, ktorú musí Slovenská republika implementovať do marca 2008.

Situácia na Slovensku

Základným dokumentom pre realizáciu vodohospodárskej politiky v Slovenskej republike je Koncepcia vodohospodárskej politiky Slovenskej republiky do roku 2015, ktorú vo februári 2006  vláda SR zobrala  na vedomie.  Podľa tejto koncepcie je do roku 2015 vypracovaný Plán rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií pre územie Slovenskej republiky v oblasti dodávky pitnej vody verejnými vodovodmi a v oblasti odvádzania a čistenia komunálnych odpadových vôd do roku 2010 a 2015 v nadväznosti na Smernicu Rady  91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd.

Štátna vodohospodárska politika je koncipovaná ako súbor zásad a spôsobov praktického používania podporujúcich a obmedzujúcich účinných nástrojov a opatrení na ochranu a hospodárenie s vodou. Zameriava sa na vodu ako súčasť trvalo udržateľného rozvoja a v tejto súvislosti najmä na:
a)	zabezpečenie všestrannej ochrany vôd vrátane vodných a od vôd priamo závislých ekosystémov, zachovanie alebo zlepšenie stavu vôd, účelné, hospodárne a trvalo udržateľné využívanie vôd (zabezpečenie dostatočného množstva vody dobrej kvality pri zachovaní hydrologických, biologických a chemických funkcií ekosystémov, prispôsobení ľudských činností kapacitným možnostiam prírody), integrovaný manažment povodí, zlepšenie kvality životného prostredia a jeho zložiek. Integrovaný manažment treba chápať ako komplexný, široko koncipovaný, účelne prepojený súbor postupov, ekostabilizačných, technických, technologických a legislatívnych, ekonomických opatrení a nariadení vychádzajúcich z hydrologického, hydrogeologického, sociálno-ekonomického a krajinno-ekologického hodnotenia povodia, ktorých cieľom je dosiahnutie a udržanie dobrého stavu vôd a dobrého stavu povodia ako celku. Voda je integrálnou súčasťou ekosystému, je prírodným zdrojom, zároveň spoločenským a ekonomickým tovarom, ktorého množstvo a kvalita závisí od spôsobu jeho užívania. Preto treba všetky vody tak povrchové, ako aj podzemné, chrániť a využívať komplexne, so zohľadnením potrieb ostatných ľudských činností, ale aj opačne, ostatné činnosti musia akceptovať prítomnosť tak povrchových, ako aj podzemných vôd v ekosystéme a podľa toho svoje činnosti upraviť,
b)	zabezpečenie súboru činnosti charakteru služieb s významnými verejnoprospešnými účinkami, ktoré v hydrologických povodiach harmonizujú formy a spôsoby využívania vodných zdrojov s požiadavkou zabezpečenia ich prirodzenej obnovy, ochrany vodných ekosystémov, pri zohľadnení opatrení vedúcich k zníženiu škodlivých účinkov vôd,
c)	dosiahnutie strategických cieľov a realizáciu koncepčných zámerov pri zohľadnení globálnych, európskych a susedských vzťahov, ako aj národno-štátnych záujmov v sektore vodného hospodárstva – prostredníctvom integrovaného manažmentu v povodiach zabezpečiť vytváranie podmienok na trvalé využívanie zdrojov vody v potrebnom množstve a vo vyhovujúcej kvalite pri napĺňaní environmentálneho cieľa, ktorým je „dobrý stav vôd“.

Vodohospodárska politika  úzko nadväzuje na iné odvetvia národného hospodárstva a pri jej realizácii bude nevyhnutné spolupracovať s orgánmi štátnej správy, miestnych samospráv, občianskymi združeniami a mimovládnymi organizáciami. Koordinovaná tvorba politiky na všetkých úrovniach od ministerstiev po miestne správy alebo miestne inštitúcie je nevyhnutná. Časová realizácia Koncepcie vodohospodárskej politiky Slovenskej republiky do roku 2015 bude ovplyvnená možnosťami zabezpečenia potrebných finančných prostriedkov.
Situácia s vodou na Slovensku v porovnaní so svetom nie je kritická, čo však neznižuje význam tejto problematiky u nás. Zásobovanie vodou podľa zákona Slovenskej národnej rady č. 369/1990 Zb. o obecnom zriadení v znení neskorších predpisov sú povinné zabezpečiť obce. Za kvalitu dodávanej pitnej vody do verejných vodovodov a sanitáciu sú zodpovedné obce, resp. vodárenské spoločnosti ako prevádzkovatelia týchto zariadení, v prípade obecných studní obce. Tie monitorujú kvalitu vody vo vodnom zdroji a v distribučnom systéme. Kvalitu vody pre hromadné zásobovanie u spotrebiteľa monitorujú regionálne úrady verejného zdravotníctva v zmysle nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 354/2006 Z. z., ktorým sa ustanovujú požiadavky na vodu určenú na ľudskú spotrebu a kontrolu kvality vody určenej na ľudskú spotrebu. Podľa aktuálnych údajov bolo v roku 2006 na Slovensku zásobovaných pitnou vodou z verejného vodovodu 4 586 615 obyvateľov (85,24 % z celkového počtu). Podiel obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov sa pohybuje od 94,8% v Bratislavskom kraji, 88,3% v Trenčianskom kraji po 79,6% v Košickom a 77,2% v Prešovskom kraji. Rozdiely v zásobovaní obyvateľstva pitnou vodou z verejných vodovodov medzi jednotlivými okresmi sú ešte výraznejšie.
V posledných rokoch nebol potvrdený výskyt epidémie vodou prenosných ochorení, kde by bola ako faktor prenosu potvrdená voda z verejného vodovodu. Najmä vplyvom zvyšujúcej sa ceny vody klesá spotreba vody, čo má dosah na hygienické návyky určitých skupín obyvateľstva a zvyšuje sa i tendencia využívania individuálnych zdrojov vody s neoverenou kvalitou na pitné účely.

Vychádzajúc z doterajších skúseností a aktuálnej situácie na Slovensku sú pre implementáciu Protokolu o vode a zdraví v súlade s jeho článkom 6 do budúcnosti navrhnuté nasledovné národné  ciele:

Cieľ č. 1: Zvýšenie podielu obyvateľov zásobovaných vyhovujúcou a kvalitnou pitnou vodou z verejných vodovodov 
Súčasná situácia: 
Prioritou pri výstavbe verejných vodovodov je zvyšovať podiel obyvateľov zásobovaných vyhovujúcou a kvalitnou pitnou vodou z verejných vodovodov, hlavne v tých okresoch, ktoré v súčasnosti nedosahujú ani celoslovenskú úroveň. Úroveň rozvoja verejných vodovodov je regionálne nerovnomerná. Najvyšší podiel zásobovaných obyvateľov je v Bratislavskom samosprávnom kraji, vyšší ako celoslovenský priemer je aj v Trenčianskom, Žilinskom a Trnavskom samosprávnom kraji. Za celoslovenským priemerom zaostáva rozvoj verejných vodovodov v Banskobystrickom,  Košickom a Prešovskom samosprávnom kraji. Oveľa diferencovanejší stav v zásobovaní pitnou vodou je z pohľadu jednotlivých okresov, kde sa podiel zásobovaných obyvateľov pohybuje od cca 50 % (Vranov nad Topľou, Sabinov, Bytča, Košice - okolie) až po hranicu nasýtenia (Bratislava, Prievidza, Martin, Banská Bystrica, Partizánske, ...). 
Návrhy na riešenie:
V súlade so zákonom o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách MŽP SR vypracovalo Plán rozvoja verejných vodovodov a verejných kanalizácií pre územie SR, ktorý vo februári 2006 vláda SR zobrala na vedomie. Z neho pre úsek verejných vodovodov je potrebné vytvárať podmienky na :
Zvyšovanie podielu zásobovaných obyvateľov z verejných vodovodov s cieľom priblížiť sa v ďalšom období postupne k úrovni vyspelých štátov EÚ, a to:
- urýchleným dokončením rozostavaných vodovodov, 	
- výstavbou nových vodovodov, 
- realizáciou opatrení na odstránenie nedostatkov v problémových vodovodoch (kvalita, kvantita). 
Zvyšovanie využívania kapacít vybudovaných vodárenských nádrží urýchlením výstavby prívodov vody a vodovodných sietí v obciach v bilančnom dosahu týchto zdrojov.
Pripravovať výstavbu zdrojov vody na zásobovanie deficitných oblastí a oblastí s ohrozenou kvalitou vody v závislosti od rozširovania zásobovania a kapacite využívaných zdrojov.
Cieľ č. 2: Zlepšenie  situácie v oblasti  čistenia a vypúšťania odpadových vôd
Súčasná situácia:
Stav k 31.12.2005 predstavoval na Slovensku 57,08 % obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu. V rokoch 2001 – 2004 sa zvýšil podiel obyvateľov bývajúcich v domoch napojených na verejnú kanalizáciu o 1,6 percentuálneho bodu na 56,3 %. Tento nárast je nepostačujúci. Podľa štatistických údajov sa počet sídiel s verejnou kanalizáciou zvýšil o 85 a dosiahol 556, to je len 19 % z celkového počtu obcí. 
V rokoch 2004 – 2006 bolo spolufinancovaných viacero stavieb z prostriedkov Európskej únie (Kohézny fond a štrukturálne fondy), ktorými sa postupne zabezpečujú ciele stanovené v Zmluve o pristúpení k EÚ, t. j. plnenie záväzkov pre smernicu Rady 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd. 
Návrhy na riešenie:
V súvislosti so zabezpečením plnenia záväzkov SR ako členského štátu EÚ, do roku 2010 a 2015 v súlade so smernicou 91/271/EHS o čistení komunálnych odpadových vôd,  je potrebné zabezpečiť primerané odvádzanie a čistenie odpadových vôd v zmysle požiadaviek smernice 91/271/EHS. 
Do  roku 2010 bude potrebné zabezpečiť požadované odvádzanie a čistenie odpadových vôd z minimálne 80 aglomerácií nad 10 000 EO, čo predstavuje vyriešenie odkanalizovania v obciach SR s celkovým počtom 4 042 710 ekvivalentných obyvateľov. Do roku 2015 je následne treba vyriešiť odvádzanie a čistenie odpadových vôd v ďalších 276 aglomeráciách, ktoré zahŕňajú 1 012 190 ekvivalentných obyvateľov, a to vo veľkostnej kategórii od 2001 do 10 000 EO. Na základe Zmluvy o pristúpení SR k EÚ treba riešiť aj ďalšie čiastkové ciele k rokom 2008 a  2012.
V súlade s uvedenými záväzkami SR bolo a naďalej je nutné zabezpečiť nasledovné úlohy:
a)	do 31. decembra 2004 bolo potrebné dosiahnuť súlad so smernicou pre 83 % celkového množstva biologicky odstrániteľného znečistenia;
b)	do 31. decembra 2008 je potrebné dosiahnuť súlad so smernicou pre 91 % celkového množstva biologicky odstrániteľného znečistenia;
c)	do 31. decembra 2010 je potrebné dosiahnuť súlad so smernicou pre aglomerácie s viac ako 10 000 ekvivalentnými obyvateľmi (zabezpečiť odvádzanie odpadových vôd a ich čistenie vrátane odstraňovania nutrientov);
d)	do 31. decembra 2012 je potrebné dosiahnuť súlad so smernicou pre 97 % celkového množstva biologicky odstrániteľného znečistenia;
e)	do konca roka 2015 zabezpečiť odvádzanie a biologické čistenie odpadových vôd v aglomeráciách nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov;
f)	 priebežne zabezpečovať primerané čistenie odpadových vôd vo všetkých aglomeráciách pod 2 000 ekvivalentných obyvateľov, ktoré majú vybudovanú stokovú sieť.

Cieľ č.  3: Implementáciu rámcovej smernice o vode
Súčasná situácia :
Celý proces implementácie rámcovej smernice o vode je koordinovaný z úrovne Európskej komisie (EK), kde sa za účasti členských štátov pripravujú strategické dokumenty a technické materiály, od ktorých sa odvíjajú stratégie na úrovni medzinárodných povodí a národné stratégie jednotlivých členských štátov. Finálnym produktom implementačného procesu sú plány manažmentu povodí, ktorých záväznou časťou je program opatrení. Realizácia programov opatrení v jednotlivých čiastkových povodiach na celom území SR je prostriedkom na dosiahnutie dobrého ekologického stavu vôd do roku 2015.	 
Stratégia pre implementáciu rámcovej smernice o vode v SR bola schválená uznesením vlády SR č. 46 z 21. januára 2004. Zásadným problémom zabezpečenia procesu implementácie ako celku je nedostatok finančných prostriedkov od začiatku implementácie RSV, v dôsledku čoho nebolo možné zabezpečiť všetky aktivity v potrebnom rozsahu.
Návrhy na riešenie:
Dosiahnutie dobrého ekologického stavu vôd v roku 2015 závisí od plnenia implementácie rámcovej smernice o vode. Vecný a časový harmonogram implementácie rámcovej smernice o vode uvádza tabuľka č. 2 v prílohe. 

Cieľ č. 4: Zlepšenie kvality a zdravotnej bezpečnosti pitnej vody; do roku 2011 vyriešiť problém nadlimitného obsahu dusičnanov vo vode dodávanej verejnými vodovodmi
Súčasná situácia:
Ukazovatele kvality a zdravotnej bezchybnosti vody na Slovensku sú od 1.5.2004 v súlade s požiadavkami smernice Rady 98/83/ES o kvalite vody určenej na ľudskú spotrebu. Podľa údajov z roku 2005 prekračovalo limitné hodnoty v zmysle platného nariadenia 3,73 % ukazovateľov, a to v rámci hodnotenia všetkých analyzovaných ukazovateľov kvality vody. Ak hodnotíme iba zdravotne významné, potom bolo prekročenie hygienických limitov zistené iba v 0,28 % z celkového počtu. K najčastejšie prekračovaným limitným hodnotám ukazovateľov na základe monitoringu kvality pitnej vody vo verejných vodovodoch patria železo a mangán, ktorých prekročenie nemá vplyv na zdravotný stav obyvateľstva. V roku 2006 bolo na Slovensku v platnosti celkove 40 výnimiek pre prekročenie limitných hodnôt ukazovateľov, z toho 35 výnimiek bolo udelených z dôvodu prekročenia limitných hodnôt ukazovateľov železo a mangán. Zdravotný stav obyvateľov najvýraznejšie ovplyvňujú dusičnany, v roku 2006 boli v platnosti pre verejné vodovody 3 výnimky pre limitný obsah dusičnanov – v oblasti Senec, Trnava, Michalovce. Platnosť týchto výnimiek končí v roku 2008. Vodou z týchto vodovodov je zásobovaných cca 7 500 obyvateľov. Skutočný počet ľudí, ktorí pijú vodu s nadlimitným obsahom dusičnanov je však vyšší vzhľadom na to, že takouto vodou sú zásobovaní i obyvatelia, napojení na menšie obecné vodovody, ktoré o udelenie výnimiek nepožiadali, príp. pijú vodu z individuálnych zdrojov. 
Návrhy na riešenie:
Prijať opatrenia, aby do roku 2011 pitná voda určená pre zásobovanie z  verejných vodovodov vyhovovala vo všetkých ukazovateľoch požiadavkám smernice 98/83/ES. Po roku 2011 nebude už možné predĺžiť platnosť existujúcich výnimiek v ukazovateli dusičnany; pre zdroje s nevyhovujúcou kvalitou bude vydaný zákaz používania vody na zásobovanie obyvateľstva. Pre získanie prehľadu o skutočnom počte obyvateľov, ktorí pijú vodu s nadlimitným obsahom dusičnanov, je potrebné získať v spolupráci s obcami údaje o počte obyvateľov, ktorí sú takouto vodu zásobovaní z verejných studní pre hromadné zásobovanie, príp. z individuálnych zdrojov.

Cieľ č. 5: Zabezpečenie účinných opatrení na predchádzanie ochoreniam súvisiacich s vodou; do roku 2012 zmonitorovať výskyt infekčných a neinfekčných ochorení súvisiacich s pitnou vodou
Súčasná situácia:
Pitná voda s nevyhovujúcou kvalitou môže spôsobiť zvýšený výskyt niektorých ochorení prenášaných vodou a vážne poškodiť zdravie ľudí. Výsledky sledovania kvality pitnej vody u spotrebiteľa môžu poukázať na možnosť vzniku a prenosu infekčných ochorení súvisiacich s vodou a na ich základe môžu byť vykonané účinné opatrenia na ochranu verejného zdravia. Na Slovensku je zavedený epidemiologický informačný systém, kde sú analyzované údaje na základe hlásenia jednotlivých prípadov infekčných ochorení zdravotníckymi pracovníkmi a na základe aktívneho vyhľadávania epidemiológov úradov verejného zdravotníctva. Údaje o výskyte neinfekčných ochorení, ktoré súvisia s nadlimitným alebo nedostatočným obsahom niektorých prvkov v pitnej vode nie sú v súčasnosti na Slovensku k dispozícii.
Návrhy na riešenie:
Monitorovať výskyt infekčných ochorení súvisiacich s pitnou vodou a v prípade výskytu ochorení navrhnúť účinné opatrenia na odstránenie nedostatkov. V prípade neinfekčných ochorení vytypovať oblasti so zvýšeným, príp. nedostatočným obsahom niektorých prvkov v pitnej vode, zmonitorovať zdravotný stav a výskyt neinfekčných ochorení obyvateľstva v týchto oblastiach a zhodnotiť možné zdravotné riziká z používania takejto vody.

Cieľ č. 6: Zavedenie nového  informačného systému o kvalite vody z verejných vodovodov
Súčasná situácia:
Od roku 1995 sú údaje o kvalite pitnej vody z verejných vodovodov u spotrebiteľa v Slovenskej republike spracúvané počítačovým programom Vydra v Národnom referenčnom centre na RÚVZ v Košiciach. Monitorovanie kvality sa vykonáva v rámci plnenia projektov a úloh na podporu zdravia verejnosti v súlade s platnou legislatívou. Hodnotiace správy za jednotlivé roky svojím obsahom a štruktúrou na seba nadväzujú a poskytujú aktuálne informácie o stave zásobovania obyvateľov Slovenskej republiky pitnou vodou, kvalite dodávanej vody a hygienické údaje súvisiace s danou problematikou. Tabelárne spracovanie umožňuje triedenie uložených výsledkov napr. podľa lokality, typu miesta a času odberu, pôvodu údajov, ukazovateľov kvality pitnej vody vo vzťahu k limitným hodnotám. Vzhľadom na častú zmenu všeobecne záväzných právnych predpisov v posledných rokoch je spracovanie údajov komplikované a zdĺhavé a v porovnaní s možnosťami, ktoré poskytujú súčasné informačné systémy, aj zastarané. Vodárenské spoločnosti, ktoré  dodávajú vodu do verejných vodovodov, majú vlastnú databázu výsledkov monitoringu pitnej vody v zdroji a v distribučnej sieti, za ktorú je zodpovedný Výskumný ústav vodného hospodárstva.
Návrhy na riešenie:
V súvislosti s potrebou reportingu kvality pitnej vody za Slovenskú republiku podľa požiadaviek smernice Európskej komisie v roku 2008 bude potrebné databázy s výsledkami o kvalite vody zjednotiť a vytvoriť nový informačný systém, ktorý bude zahŕňať sledovanie kvality vody v zdroji, v distribučnej sieti i u spotrebiteľa. Takýto informačný systém by poskytoval vybrané informácie o kvalite pitnej vody z verejných vodovodov nielen odborníkom, ale i laickej verejnosti a výstupy z informačného systému budú využiteľné pri spracovaní správy o kvalite pitnej vody v Slovenskej republike pre Európsku komisiu.

Cieľ č. 7: Zavedenie nového informačného systému o kvalite vôd na kúpanie na prírodných a umelých kúpaliskách
Súčasná situácia:
V súčasnosti sa kvalita vôd na kúpanie pravidelne kontroluje podľa požiadaviek nariadenia vlády Slovenskej republiky č. 252/2004 o podrobnostiach o požiadavkách na kvalitu vody kúpalísk, vody na kúpanie a jej kontrolu. Na spracovanie údajov sa nepoužíva žiadny informačný systém a údaje sa mechanicky a zdĺhavo vkladajú do aktuálnych tabuliek. Kvalita vody v prírodných kúpacích oblastiach je vyhodnocovaná každoročne v zmysle požiadaviek Európskej komisie. V prípade nevyhovujúcej kvality vody a možného rizika vzniku ochorení, súvisiacich s vodou sú navrhnuté opatrenia na odstránenie zistených nedostatkov. 
Návrhy na riešenie:
Zaviesť nový informačný systém pre monitorovanie vôd na kúpanie na prírodných aj umelých kúpaliskách. Súčasťou informačného systému budú aj informácie pre verejnosť. Na stránkach regionálnych úradov verejného zdravotníctva a ÚVZ SR budú sprístupnené informácie o kvalite vôd na kúpanie na jednotlivých lokalitách, prípadných nedostatkoch, ktoré môžu ohroziť zdravie kúpajúcich sa a o vykonaných opatreniach. Informačný systém bude zároveň každoročne využitý pri vypracúvaní vyhodnotenia letnej turistickej sezóny a správy pre Európsku komisiu o kvalite vody na prírodných kúpaliskách v Slovenskej republike. 
Cieľ č. 8: Vydanie manuálu pre vlastníkov individuálnych vodných zdrojov; osveta pre verejnosť v oblasti vôd, najmä pre majiteľov súkromných studní 
Súčasná situácia:
Informácie o problematike vody sú verejnosti počas roka poskytované ÚVZ SR a regionálnymi úradmi prostredníctvom médií - rozhlasu a televízie. Na webových stránkach úradov a v tlači sú uverejňované články súvisiace s vodou a významom kvalitnej pitnej vody pre zdravie ľudí. Telefonické otázky i osobné konzultácie sú zamerané najmä na zdravotné riziká z pitnej vody, vhodnosť používania balených a minerálnych vôd a využívanie filtračných zariadení na doúpravu pitnej vody v domácnostiach. S veľkým záujmom sa každoročne stretávajú akcie pri príležitosti Svetového dňa vody – najmä bezplatné laboratórne vyšetrovanie prinesených vzoriek vody zo studní. 
Návrhy na riešenie:
Informovať verejnosť o kvalite pitnej vody z verejných vodovodov, kvalite vody z individuálnych studní a zdravotných rizikách, ktoré vyplývajú z používania pitnej vody, ktorej limitné hodnoty ukazovateľov kvality vody nevyhovujú požiadavkám platného nariadenia vlády pre pitnú vodu. Pripraviť manuál (cca 1000 ks) pre vlastníkov individuálnych zdrojov s informáciami, aké požiadavky majú individuálne zdroje spĺňať pri ich budovaní, ako chrániť vlastný zdroj pred kontamináciou, zabezpečiť dlhodobú kvalitu pitnej vody a ako postupovať pri dezinfekcii alebo sanácii zdroja napr. v prípade záplav.

Cieľ č. 9: Spolupráca s mimovládnymi organizáciami, vodárenskými spoločnosťami a obcami v oblasti vôd
Súčasná situácia:
V súčasnosti sa spolupráca s mimovládnymi organizáciami a obcami vykonáva predovšetkým pri riešení konkrétnych situácii v jednotlivých regiónoch. Najčastejšie je to spolupráca s obcami v súvislosťami s mimoriadnymi situáciami - najmä povodňami a týka sa otázok ochrany obyvateľstva pred povodňami a likvidácie ich následkov. V apríli 2007 schválil snem  Združenia miest a obcí Slovenska ako východiskový dokument pre ďalšiu odbornú diskusiu a rozpracovanie Stratégiu ZMOS v oblasti protipovodňovej prevencie a ochrany územia miest a obcí pred povodňami, ktorá predpokladá aktívny vstup obcí a miest do realizácie opatrení protipovodňovej prevencie na svojom území. I keď problematika povodní nepatrí k prioritným témam Protokolu, riešenie ochrany pred škodlivými účinkami vôd v čase povodní v širších súvislostiach sa stáva s ohľadom na prebiehajúce klimatické zmeny nevyhnutné.  
Návrhy na riešenie:
•	Zlepšiť vzájomnú komunikáciu a spoluprácu predovšetkým s organizáciami a združeniami, ktoré sa venujú problematike ochrany vody.
•	Iniciovať stretnutia so zástupcami obcí, ktoré na regionálnej úrovni môžu riešiť problémy a realizovať opatrenia súvisiace s kvalitou vody a sanitáciou. Ich aktívny vstup do riešenia problémov v oblasti vôd môže v budúcnosti v ich regiónoch znížiť škody, súvisiace s odstraňovaním ich následkov napr. v prípade znečistenia vodných zdrojov pitnej vody, znečistenia vôd na kúpanie, v prípade povodní atď. a zvýšiť celkovú atraktivitu regiónu. 
•	Realizovať spoločné workshopy k problematike vôd – zachovanie kvality pitnej vody a ochrana vôd (vrátane vôd na kúpanie) na regionálnej úrovni s cieľom zvýšiť povedomie verejnosti o zdravotných aspektoch užívania pitnej vody. 

Prehľad národných cieľov, termínov a gestorov úloh a ich finančný rozpočet obsahuje tabuľka č. 1. v prílohe.

Tab. č. 1: Prehľad národných cieľov 

Cieľ č.	
Názov	
Gestor	
Termín	Finančné prostriedky v Sk	

1	Zvýšenie podielu obyvateľov zásobovaných vyhovujúcou a kvalitnou pitnou vodou z verejných vodovodov	Obce a MŽP SR	2015	53 728 mil.
predpokladaných v rámci Koncepcie vod. pol. SR do roku 2015	

2	Zlepšenie  situácie v oblasti  čistenia a vypúšťania odpadových vôd	Obce a MŽP SR	2015	93 897 mil. predpokladaných v rámci Koncepcie vod. pol. SR do roku 2015	

3	Implementáciu rámcovej smernice o vode	MŽP SR	2015	193 mld. predpokladaných v rámci Koncepcie vod. pol. SR do roku 2015, (v tejto sume sú už započítané fin. prostriedky na ciele 1 a 2)	

4	Zlepšenie kvality a zdravotnej bezpečnosti pitnej vody; do roku 2011 vyriešiť problém nadlimitného obsahu dusičnanov vo vode dodávanej verejnými vodovodmi	MZ SR a MŽP SR	2011	1 000 000	

5	Zabezpečenie účinných opatrení na predchádzanie ochoreniam súvisiacich s vodou; do roku 2012 zmonitorovať výskyt infekčných a neinfekčných ochorení súvisiacich s pitnou vodou	MZ SR	2012	1 600 000	

6	Zavedenie nového  informačného systému o kvalite vody z verejných vodovodov	MZ SR	2012	12 000 000
(z toho 6 mil. je predpokladané financovať z grantov EÚ)	

7	Zavedenie nového informačného systému o kvalite vôd na kúpanie na prírodných a umelých kúpaliskách	MZ SR	2008	5 500 000
(z toho 2,5 mil. je už financované z grantu EÚ)	

8	Vydanie manuálu pre vlastníkov individuálnych vodných zdrojov; osveta pre verejnosť v oblasti vôd, najmä pre majiteľov súkromných studní 	MZ SR	2008	150 000	

9	Spolupráca s mimovládnymi organizáciami, vodárenskými spoločnosťami a obcami v oblasti vôd	MZ SR	2010	100 000	

Tab. č. 2: Vecný a časový harmonogram implementácia rámcovej smernice o vode 
Č.	Kľúčové aktivity	Články RSV	Termíny plnenia	
I.	Príprava	3.,24.,Príl.I.	2002-2004	
1.	Transpozícia RSV do národnej legislatívy (zákony a vykonávacie predpisy)	24.1.	30.4.2004	
2.	Informovanie EK o prijatej legislatíve	24.2.	30.4.2004	
3.	Vymedzenie oblastí povodí ako správnych území povrchových a podzemných vôd	3.1.	2002
2004	
4.	Stanovenie kompetentných orgánov  oblastí povodí	3.7.	22.3.2004	
5.	Informovanie Európskej komisie o zozname kompetentntných orgánov vrátane príslušných informácií požadovaných prílohou I RSV 	3.8
Príl. I	22.6.2004	
6.	Vytvorenie štruktúry GIS a jej harmonizácia s IS krajín EÚ	24.1	22.3.2004	
6.1	Vytvorenie máp/ vrstiev GIS pre hranice oblastí povodí, hlavné rieky, podpovodia, atď.	Príl. I (ii)	22.3.2004	
6.2	Vytvorenie máp/ vrstiev GIS pre kompetentné orgány oblastí povodí	Príl. I	22.3.2004	
II.	Vyhodnotenie súčasného stavu a analýza predbežných nedostatkov	4., 4.3,
5.1,6.1,
15.2	2002-2004	
1.	Analýza charakteristík oblastí povodí	5.1.	2002
2004	
1.1	Typológia povrchových vôd	Príl. II	12.2004	
1.2	Vymedzenie útvarov povrchových vôd a útvarov podzemných vôd	Príl. II	12.2004	
1.3	Vytvorenie máp útvarov povrchových vôd a útvarov podzemných vôd	Príl. II., Príl. VII, A.1.1	12.2004	
2.	Zhodnotenie vplyvov a dopadov ľudskej činnosti na stav povrchových a podzemných vôd	5.1.	2002
2004	
2.1	Zhromažďovanie dostupných informácií a údajov o ľudskej činnosti a jej vplyvoch	Príl. II	2002
2004	
2.2	Vyhodnotenie existujúcich údajov z monitoringu a stanovenie rozsahu chýbajúcich informácií 	Príl. II	2002
2004	
2.3	Pripraviť databázy informácií o ľudskej činnosti a dostupných údajov z monitoringu pre celú oblasť  povodia a na úrovni vodných útvarov, ak sú k dispozícii 	Príl. II	2002
2004	
2.4	Identifikovanie významných  vplyvov spôsobených ľudskou činnosťou   (z bodových zdrojov znečistenia, difúznych zdrojov znečistenia, odberov vody, regulácií prietoku vody, morfologických zmien vodných útvarov a iných významných vplyvov ľudskej činnosti, odhad spôsobu využívania územia)	Príl. II	2002
2004	
2.5	Stanovenie dopadov z identifikovaných významných vplyvov
 	Príl. II	2002
2004	
3.	Predbežné identifikovanie umelých (AWB) a výrazne zmenených  vodných útvarov (HMWB)	4.3.	2004	
3.1	Screening hydromorfologických zmien vodných útvarov	Príl. II, 1.4	2004	
3.2	Identifikovanie vodných útvarov, u ktorých je predpoklad, že nedosiahnu   dobrý ekologický potenciál  z dôvodu hydromorfologických zmien	Príl. II, 1.5	2004	
3.3	Identifikácia  vodných útvarov, ktoré sú  výrazne zmenené z dôvodu fyzikálnych zmien spôsobených ľudskou činnosťou a ich predbežné identifikovanie ako HMWB	5.1, Príl. II, 1.1 	2004	
4.	Vyhodnotenie rozdielov medzi súčasným stavom a environmentálnymi cieľmi 	4, Príl. V 1.4.2	2004	
4.1	Definovanie a prijatie základného scenára a vyhodnotenie rozdielov medzi súčasným stavom a výhľadom k roku 2015	4, Príl. V 1.4.2	2004	
4.2	Identifikovanie vodných útvarov, ktoré sú v riziku nedosiahnutia cieľov RSV vytýčených pre rok 2015	4, Príl. V 1.4.2	2004	
5.	Zabezpečenie ekonomickej analýzy užívania vody	5.1, Príl. III	2004	
5.1	Identifikovanie užívateľov vody a vodohospodárskych služieb	5.1, Príl. III	2004	
5.2	Vypracovanie ekonomickej analýzy užívania vody	5.1, Príl. III	2004	
5.3	Zhodnotenie súčasnej cenovej politiky užívania vody	5.1, Príl. III	2004	
5.4	Vypracovanie trendov do r. 2015 pre kľúčové ukazovatele a hybné sily za pomoci scenára „buisness as usual“ (BAU) – pre vplyvy. (Spresnenie po r.2004) 	5.1, Príl. III	2004	
6.	Register chránených oblastí	6.1, Príl. IV. 2 a VII.3	2002-2004	
6.1	Oblasti ustanovené pre odber vody pre ľudskú spotrebu	7,. Príl. IV.	2002-2004	
6.2	Oblasti ustanovené pre ochranu hospodársky významných vodných druhov	Príl. IV.	2002-2004	
6.3	Vodné útvary ustanovené ako rekreačné vody  vrátane vôd na kúpanie	Príl. IV.	2002-2004	
6.4	Oblasti citlivé a živiny vrátane oblastí ustanovených ako citlivé a zraniteľné	Príl. IV.	2002-2004	
6.5	Oblasti ustanovené pre ochranu stanovíšť, alebo druhov vrátane území európskeho významu	Príl. IV.	2002-2004	
7.	Zaslanie súhrnnej správy o analýze súčasného stavu EK	15.2.	22.3.2005	
III.	Stanovenie environmentálnych cieľov	Príl. II/V 	2006	
1.	Stanovenie predbežných referenčných podmienok	Príl. II/V	2002-2006	
1.1	Stanovenie kritérií a výber referenčných a monitorovacích lokalít pre stanovenie referenčných podmienok a klasifikačných schém	5.1	2002
2006	
1.2	Monitorovanie prvkov ekologickej kvality povrchových vôd 
	Príl. II, 1.3	2002
2006	
2.	Stanovenie referenčných podmienok a hraníc tried ekologickej kvality	Príl.II,
1.3	2002
2006	
2.1	Metodika stanovenia referenčných podmienok (RC)  a hraníc tried ekologickej kvality	5.1.	2002
2006	
2.2	Stanovenie typovo špecifických referenčných podmienok a výpočet pomeru hodnôt ekologickej kvality (EQR) pre všetky relevantné prvky kvality	Príl. V 1.2.	2002
2006	
2.3	Navrhnutie hraníc tried ekologickej kvality
	Príl. V 1.4.	2002
2006	
3.	Vykonanie interkalibrácie
	Príl.V
1.4.1	2002
2006	
3.1	Výber interkalibračných miest	Príl.V
1.4.1	2003	
3.2	Realizácia interkalibračných cvičení
	Príl.V
1.4.1	2002
2006	
3.3	Určenie limitov tried ekologickej kvality
	Príl.V
1.4.1	2002
2006	
IV.	Návrh a zavedenie monitorovacích programov	8, Príl. V	2005
2006	
1.	Návrh a zavedenie monitorovacích programov pre
	8, Príl. V	2005
2006	
1.1	- povrchové vody (základný, prevádzkový a prieskumný)
  	8, Príl. V	2005
2006	
1.2	- podzemné vody (základný a prevádzkový) 
	8, Príl. V	2005
2006	
1.3	- chránené územia (základný a prevádzkový)	8, Príl. V	2005
2006	
2.	Realizácia monitorovacích programov	8, Príl. V	Trvale	
3.	Vyhodnotenie  monitoringu pre klasifikáciu útvarov povrchových a podzemných vôd	8, Príl. V	22.12.
2007	
4.	Mapové zobrazenie ( vrstvy GIS)  monitorovacích programov 
(základného, prevádzkového a prieskumného), referenčných monitorovacích miest a miest monitoringu odberov pre pitné účely
	Príl. V 1.3.1-1.3.3, 1.3.5, 2.2, 2.4, Príl. II 1.3	2008	
5.	Vypracovanie súhrnnej správy o zavedení monitorovacích programov a jej predloženie EK	15	22.3.2007	
V.	Príprava programov opatrení	11, príl. VI/A, 
VI/ B	2005
2008	
1.	Vecný a časový harmonogram prác	14	22.12.
2006	
2.	Prerokovanie vecného a časového harmonogramu prác s verejnosťou	14	30.6.2007	
3.	Identifikácia hlavných vodohospodárskych problémov	14	22.12.
2007	
4.	Prerokovanie hlavných vodohospodárskych problémov s verejnosťou	14	30.6.2008	
5.	Katalóg opatrení
	11	2006
 2007	
6.	Určenie environmentálnych cieľov a výnimiek 	4.4. – 4.7	22.12.
2007	
7.	Určenie výrazne zmenených vodných útvarov (HMWB) a umelých vodných útvarov (AWB)	4.3.	2005
2008	
7.1	Metodika na testovanie predbežne určených HMWB	4.3.	2005
2008	
7.2	Určovacia skúška (a): identifikácia  nápravných opatrení potrebných na dosiahnutie dobrého ekologického stavu (GES) a vyhodnotenie, či tieto opatrenia môžu mať významný negatívny vplyv na širšie prostredie alebo "špecifické využívanie"	4.3.a	2005
2008	
7.3	Určovacia skúška (b): vyhodnotenie či úžitky, ktoré poskytujú AWB a HMWB, môžu byť dosiahnuté pomocou iných opatrení (prostriedkov), ktoré sú lepšou voľbou pre širšie prostredie, sú technicky ľahšie realizovateľné a nie sú neprimerané nákladné	4.3.b	2005
2008	
7.4	Stanoviť vodné útvary, ktoré nesplnia podmienky určovacej skúšky (b) ako HMWB, alebo AWB	4.3	2005
2008	
7.5	Stanoviť environmentálne ciele: Maximálny ekologický potenciál (MEP) 	4.1
Príl.V	2008	
7.6	Stanoviť environmentálne ciele: Dobrý ekologický potenciál (GEP)	4.1
Príl.V	2008	
8.	Aplikovanie klasifikácie ekologického stavu /potenciálu útvarov povrchových vôd	Príl. V.1	2006
2008	
8.1	Vypracovanie máp/ vrstiev GIS pre klasifikáciu stavu povrchových vôd:
- ekologický stav, ekologický potenciál,
- chemický stav	Príl. V.1.4.2	2008	
9.	Aplikovanie klasifikácie stavu útvarov podzemných vôd	Príl. V.2	2008	
9.1	Vypracovanie máp/ vrstiev GIS pre kvantitatívny a chemický stav útvarov podzemných vôd alebo združených útvarov podzemných vôd	Príl. V
2.2.4
2.4.5	2008	
VI.	Vypracovanie programu opatrení	11	2005
2008	
1.	Definovanie potenciálnych opatrení	11	2005
2007	
1.1	Zhodnotenie stavu implementácie základných opatrení	11.3, Príl. VI/A	2005
2007	
1.2	Výber dodatkových základných opatrení, ak sú potrebné	Príl.VI/B	2007	
1.3	Výber potenciálnych doplnkových opatrení 	Príl.VI/B	2007	
2.	Metodika pre analýzu efektivity nákladov (CEA) a pre analýzu úžitkovosti nákladov  (CBA)	5, príl. III b)	31.3.2007
	
2.1	Vytvorenie databázy nákladov a efektivity  opatrení  	5, príl. III b)	2007
2008	
2.2	Posúdenie nákladov a efektivity opatrení v  oblastiach povodí	5, príl. III b)	2007-2008	
3.	Návrh nákladovo efektívnych opatrení pre program opatrení 
	5, príl. III b)	2007-2008	
3.1	Stanovenie kombinácií  nákladovo najefektívnejších opatrení	5, príl. III b)	2008	
3.2
	Stanovenie prípadnej disproporcionálnosti celkových nákladov
		5, príl. III b)	2008	
3.3	Vypracovanie programov opatrení a určenie celkových nákladov	11	2008	
VII.	Vypracovanie plánov povodí	13, Príl. VII	2006
2008	
1.	Aktívne angažovanie účastníkov (t. j. zoznam kľúčových užívateľov, workshopy,  odborné stretnutia a  pod. )	14	2006
30.6.2009	
2.	Spracovanie plánov manažmentu povodí a ich sprístupnenie   na  pripomienkovanie verejnosti	14.1.c	22.12.
2008	
2.1	Dokončenie návrhov plánov manažmentu  povodí 	13	22.12.
2008	
2.2	Sprístupniť návrhy plánov manažmentu povodí  najmenej na 
6 mesiacov  na pripomienkovanie  verejnosti a na posúdenie podľa zákona č. 24/2006 Z. z.	14	1.1.2009
30.6.2009	
3.	Vypracovať plány manažmentu povodí	13.6.	30.9.2009	
4.	Predloženie plánu manažmentu  povodí na schválenie do vlády SR		30.9.2009	
5.	Vydanie vyhlášok KÚŽP o plánoch manažmentu oblasti povodí		22.12.
2009	
6.	Schválenie plánu manažment povodí uznesením vlády SR		22.12.
2009	
7.	Zaslanie kópií  plánov manažmentu povodí EK	15	22.3.2010	
Legenda:
                                biele riadky - úlohy ukončené k 1. 12. 2006
tmavošedé riadky - úlohy rozpracované, eventuálne pred dokončením ku    koncu roku 2006,
	(pozri kolónku „Termíny plnenia“)
	svetlošedé riadky - úlohy zatiaľ nerozpracované (pozri kolónku „Termíny plnenia“)