Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť

A: Odhad dopadov na verejné financie

Viacpilierový systém dôchodkového poistenia vychádza z nevyhnutnosti reformných krokov schválených vládou Slovenskej republiky v rámci Koncepcie reformy sociálneho poistenia v SR. 

Ekonomický rozbor dvojpilierovej výstavby dôchodkového systému bol uskutočnený už pri predkladaní zákona o sociálnom poistení v rámci Doložky finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť.

Vychádza zo súčasných predstáv výstavby dôchodkového systému na princípe zmiešaného financovania. 

Modelové prepočty ukázali, že existuje možnosť takej dvojpilierovej výstavby dôchodkového systému, ktorá zabezpečí jeho dlhotrvajúcu finančnú stabilitu pri uspokojivej úrovni dôchodkových dávok.

V Doložke finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov a vplyvov na zamestnanosť, ktorá tvorí prílohu návrhu zákona o sociálnom poistení boli  rozpracované a graficky popísané varianty vplyvov sociálnoprávnych scenárov riešenia reformy sociálneho poistenia (ďalej len „SPS“):

SPS 1 – scenár v podmienkach súčasnej platnej legislatívy v oblasti sociálneho zabezpečenia. V predpokladoch zahrnutých do scenára sa nové starobné dôchodky priznávajú v priemere na úrovni 50 % priemernej mzdy v hospodárstve Slovenskej republiky, a to bez ohľadu na stav makroekonomiky a demografie.

SPS 2 – scenár zákona o sociálnom poistení bez zmeny dôchodkového veku. Konštrukcia dôchodkov reaguje na stav ekonomiky, nie však na demografický vývoj. S dôchodkovým vekom sa nerobia žiadne zmeny.

SPS 3.1 – scenár zákona o sociálnom poistení s vyrovnávaním veku odchodu do dôchodku žien a mužov na 60 rokov. Ide o tzv. rýchle vyrovnávanie veku odchodu do dôchodku žien do roku 2018.

SPS 3.2 – scenár zákona o sociálnom poistení s vyrovnávaním veku odchodu do dôchodku žien a mužov na 60 rokov, ktorý zachytáva stav vyplývajúci z  alternatívy vyrovnávania veku odchodu do dôchodku žien a mužov schválenej v Národnej rade Slovenskej republiky s miernejším tempom vyrovnávania veku odchodu do dôchodku do roku 2027.

SPS 4 – scenár zákona o sociálnom poistení s vyrovnávaním veku odchodu do dôchodku žien a mužov na 63 rokov.

Keďže ani jeden zo sociálnoprávnych rámcov výstavby priebežne financovaného dôchodkového systému nevedie k dlhotrvajúcej stabilite dôchodkového systému pri uspokojivej úrovni poskytovaných dávok, pre riešenie celkovej vybilancovanosti dôchodkového systému je dokumentovaná možnosť dvojpilierovej výstavby dôchodkového systému scenárom:

SPS 5 – scenár dvojpilierovej výstavby povinného dôchodkového poistenia s alternatívnym zvyšovaním veku odchodu do dôchodku, ktorý zachytáva súčasný stav predstáv o zavedení povinného dvojpilierového systému sociálneho poistenia s povinnou účasťou všetkých poistencov do dovŕšenia veku 50 rokov v zmiešanom systéme (I. a II. pilier) a povinnou účasťou všetkých poistencov vo veku od 50 rokov v priebežne financovanom systéme (iba I. pilier). Jedine v scenári výstavby zmiešaného dvojpilierového systému dôchodkového poistenia s uvažovaným vekom odchodu do dôchodku žien a mužov 63 rokov sa po začiatočnom nápore na výdavky dôchodkového systému pri zavedení druhého kapitalizačného piliera z titulu prerozdeľovania príspevkov medzi obidva piliere v období rokov 2011 až 2060 dosahuje vyrovnaná bilancia, pričom od roku 2060 vznikajú mierne prebytky.

Každoročné explicitné deficity (prebytky) dôchodkového systému pri realizácii jednotlivých scenárov sa nachádzajú v grafe v prílohe č. 2.

V nižšie uvedenej tabuľke č. 1 je vyčíslený odhad vývoja deficitov I. piliera dôchodkového systému po zavedení zmiešaného spôsobu financovania s účinnosťou od 1. januára 2004 podľa SPS 5 pri rôznych alternatívach zvyšovania dôchodkového veku. Pre porovnanie je uvedený aj scenár SPS 3.2, ktorý znamená zachovanie len priebežného spôsobu financovania.

Výnos z predaja 25 % akcií SPP, a. s., je uvedený vo výške 61,716 mld. Sk. Je výnosom z predaja 25 % podielu podľa § 277 zákona o sociálnom poistení. Úročenie finančného zostatku vedeného na účte v Národnej banke Slovenska je odhadované mierne nad úrovňou predpokladanej inflácie, t. j. s miernym reálnym zhodnotením a vykazuje sa k 31.12. daného roka.

Pri priemernom zhodnocovaní čiastky 61,716 mld. Sk mierne nad úrovňou inflácie by uvedené finančné prostriedky vložené do dôchodkového systému stačili v SPS 3.2 (nezavedenie dvojpilierovej štruktúry) k jeho vyrovnanej bilancii do roku 2019. Je potrebné zdôrazniť, že ide iba o hypotetický predpoklad, nakoľko prostriedky z privatizácie sú určené na spustenie dvojpilierovej štruktúry dôchodkového systému a nie na vyrovnávanie deficitov prvého piliera a v tabuľke je uvedený len pre porovnanie. Z tabuľky je zrejmé, že rok 2019 by bol posledným, v ktorom by boli k dispozícii prostriedky z privatizácie a ďalej už dôchodkový systém vykazuje deficity rádovo v desiatkach miliárd Sk. Prostriedky z privatizácie by teda hypoteticky stačili na odsunutie finančnej krízy dôchodkového systému do roku 2019, avšak po tomto roku by došlo k faktickému zrúteniu financovania dôchodkového systému.

Legislatívny zámer však predpokladá iné, systémové riešenie. Pri SPS 5 (zavedenie dvojpilierovej štruktúry) sú uvedené štyri alternatívy zvyšovania dôchodkového veku od alternatívy dôchodkového veku schválenej v zákone o sociálnom poistení (60,60) do roku 2027 až po alternatívu dôchodkového veku (63,63), ktorá zabezpečí dlhodobú finančnú stabilitu zmiešaného dôchodkového systému (bližšie pozri grafy v prílohách č.2, 3, 4, 5, 6).

Pri týchto alternatívach je zrejmé, že prostriedky z privatizácie vo výške 61,716 mld. Sk vystačia pri predpokladanej príspevkovej sadzbe 3,7 % do roku 2010. Po tomto roku sa skončí (za predpokladu, že sa na tento účel nevyčlenia dodatočné zdroje z privatizácie) vyrovnávanie deficitov spôsobených odvádzaním príspevkovej sadzby do kapitalizačného piliera a v tomto období by už mal byť I. pilier finančne sebestačný. Znamená to, že I. pilier má využiť toto prechodné sedemročné obdobie nato, aby sa dostal do finančnej rovnováhy, inak sa bude musieť pri nedostatku vlastných zdrojov uplatniť garancia štátu za solventnosť priebežného piliera v zmysle zákona č. 274/1994 Z. z. v znení neskorších predpisov (v tabuľke č. 1 je táto garancia vyznačené hrubším šikmým červeným písmom). Tento prepočet nezohľadňuje pozmeňovacie návrhy poslancov v zákone o sociálnom poistení, ktoré vážnym spôsobom zasiahli do finančnej stability dôchodkového systému a zvyšujú deficit I. piliera každoročne o hodnotu približne 0,5 až 0,7 % HDP.

	Prvé výplaty dávok z kapitalizačného piliera začnú pri alternatíve dôchodkového veku v schválenom zákone o sociálnom poistení v roku 2014 a začiatok vyplácania týchto dávok bude zároveň znamenať začiatok postupného odľahčovania výdavkovej stránky priebežného piliera, čo sa však naplno prejaví až v horizonte roku 2040, kedy začne kapitalizačný pilier vyplácať dôchodkové dávky v plnej výške, teda tým, ktorí doňho prispievali celý svoj aktívny pracovný život (v grafoch v prílohách č. 3 až 6 je tento fakt vyjadrený prekrížením kriviek deficitov jednopilierovej štruktúry s dvojpilierovou). Je potrebné zdôrazniť, že toto je možno najkritickejší moment dôchodkovej reformy, nakoľko predpokladá predkladanie nepopulárnych opatrení v súčasnom období (hlavne zvyšovanie dôchodkového veku), pričom prínosy systémovej zmeny zavedenia zmiešaného spôsobu financovania sa prejavia až v horizonte 20-40 rokov, kedy začne kapitalizačný pilier v plnej miere plniť svoju funkciu a významne pomáhať financovať dôchodkové nároky poistencov. V tom období, teda okolo roku 2040 už bude kapitalizačný pilier nasýtený a hodnota jeho aktív by mala oscilovať okolo 25 % HDP (pozri graf v prílohe č. 7).

	Z rozsahu deficitov v priebežnom pilieri je takisto zrejmé, že väčšia časť zdrojov na pokrytie tzv. „transformačných nákladov“ sa bude musieť vytvoriť v I. pilieri sprísnením podmienok nároku a ďalšími úpravami tak, aby po vyčerpaní zdrojov z privatizácie bol finančne vyrovnaný aj pri zníženej príspevkovej sadzbe, s perspektívou jej ďalšieho znižovania do budúcnosti.

Tab. č.1
Roky	Bilancia     I.pilier -celková	Zostatok v NBS	Deficit      I.pilier - pred úhradou deficitu	Úhrada deficitu spôsobeného II. pilierom	Bilancia     I.pilier -celková	Zostatok v NBS	Deficit      I.pilier - pred úhradou deficitu	Úhrada deficitu spôsobeného II. pilierom	Bilancia     I.pilier -celková	Zostatok v NBS	
Mierka	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	
Alternatíva	SPS 3.2 (60,60) – J*	61 716	SPS 5  (60,60) – D**		61 716	SPS 5  (61,61) – D***		61 716	
2002		63 567				63 567				63 567	
2003		68 335				68 335				68 335	
2004	-5 256	67 862	-13 527	9 185	-4 342	63 933	-13 024	9 185	-3 839	63 933	
2005	-2 639	69 634	-11 884	10 862	-1 021	57 227	-10 780	10 862	82	57 227	
2006	-3 554	70 258	-13 071	12 129	-942	48 532	-10 349	12 129	1 780	48 532	
2007	-4 155	69 967	-13 723	13 323	-400	37 877	-11 961	13 323	1 362	37 877	
2008	-4 210	69 255	-14 129	14 611	481	25 161	-12 692	14 611	1 919	25 161	
2009	-4 624	67 747	-15 059	15 904	845	10 389	-11 750	15 904	4 154	10 389	
2010	-4 645	65 812	-15 421	17 033	1 613	-6 229	-10 158	17 033	6 875	-6 229	
2011	-2 373	66 071	-13 764		-13 764		-8 097		-8 097		
2012	-2 807	65 906	-14 481		-14 481		-9 105		-9 105		
2013	-5 775	62 767	-17 539		-17 539		-10 967		-10 967		
2014	-8 911	56 367	-20 581		-20 581		-11 273		-11 273		
2015	-8 808	49 814	-20 333		-20 333		-9 433		-9 433		
2016	-10 457	41 350	-21 522		-21 522		-8 537		-8 537		
2017	-13 828	29 176	-24 265		-24 265		-10 340		-10 340		
2018	-17 255	13 087	-27 020		-27 020		-11 859		-11 859		
2019	-17 307	-3 696	-26 657		-26 657		-11 629		-11 629		
2020	-18 699		-27 456		-27 456		-13 168		-13 168		

*      J – jednopilierová štruktúra
**   D – dvojpilierová štruktúra
*** Uplatnenie garancie MF SR okrem roku 2004 nie je potrebné do roku približne 2013, roky 2011 – 2012 Sociálna poisťovňa pokryje zo svojich rezerv.
Tab. č.1(pokračovanie)
Deficit      I.pilier - pred úhradou deficitu	Úhrada deficitu spôsobeného II. pilierom	Bilancia     I.pilier -celková	Zostatok v NBS	Deficit      I.pilier - pred úhradou deficitu	Úhrada deficitu spôsobeného II. pilierom	Bilancia     I.pilier -celková	Zostatok v NBS	Úročenie zostatku v NBS	
mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	mil.Sk	1+ %	
SPS 5  (62,62) – D****		61 716	SPS 5  (63,63) – D*****		61 716		
			63 567				63 567	1,030	
			68 335				68 335	1,075	
-12 738	9 185	-3 553	63 933	-12 449	9 185	-3 264	63 933	1,070	
-10 337	10 862	525	57 227	-9 045	10 862	1 817	57 227	1,065	
-9 898	12 129	2 230	48 532	-8 780	12 129	3 349	48 532	1,060	
-10 655	13 323	2 668	37 877	-7 830	13 323	5 493	37 877	1,055	
-10 414	14 611	4 197	25 161	-7 070	14 611	7 540	25 161	1,050	
-7 843	15 904	8 061	10 389	-5 405	15 904	10 499	10 389	1,045	
-4 719	17 033	12 315	-6 229	-3 629	17 033	13 404	-6 229	1,040	
-3 902		-3 902		777		777		1,040	
-3 232		-3 232		2 032		2 032		1,040	
-4 359		-4 359		1 996		1 996		1,040	
-5 944		-5 944		1 131		1 131		1,040	
-3 819		-3 819		3 647		3 647		1,040	
-3 341		-3 341		3 865		3 865		1,040	
-3 596		-3 596		3 941		3 941		1,040	
-4 139		-4 139		2 977		2 977		1,040	
-4 289		-4 289		2 960		2 960		1,040	
-6 046		-6 046		2 070		2 070		1,040	

****   Uplatnenie garancie MF SR okrem roku 2004 nie je potrebné do roku približne 2019, roky 2011 – 2018 Sociálna poisťovňa pokryje zo svojich rezerv.
***** Uplatnenie garancie MF SR okrem roku 2004 nie je potrebné, Sociálna poisťovňa má vytvorený dostatok rezerv na krytie fluktuačných výkyvov.
V tabuľke č. 2 je vyčíslený odhad vývoja aktív II. piliera dôchodkového systému po zavedení zmiešaného spôsobu financovania s účinnosťou od 1. januára 2004 podľa SPS 5.

Príspevková sadzba do II. piliera sa predpokladá vo výške 3,7 % z vymeriavacieho základu.

Reálna výnosnosť aktív v II. pilieri je v tabuľke kalkulovaná vo výške  3 % pred zdanením.

Tab. č.2
Roky	Aktíva II. pil.     	Aktíva II. pil. v % HDP	Aktíva II. pil.     	Aktíva II. pi
l. v % HDP	Aktíva II. pil.     	Aktíva II. pil. v % HDP	Aktíva II. pil.	Aktíva II. pil. v % HDP	Reálny rast HDP	
Mierka	mil. Sk	%	mil. Sk	%	mil. Sk	%	mil. Sk	%	1+ %	
Alternatíva	SPS 5  (60,60)	SPS 5  (61,61)	SPS 5  (62,62)	SPS 5  (63,63)		
2002										
2003										
2004	8 956	0,7	8 966	0,7	8 969	0,7	8 973	0,7	1,054	
2005	20 165	1,4	20 214	1,4	20 223	1,4	20 259	1,4	1,053	
2006	33 210	2,1	33 352	2,1	33 360	2,1	33 395	2,1	1,055	
2007	48 051	2,8	48 208	2,8	48 252	2,8	48 392	2,8	1,057	
2008	64 521	3,5	64 733	3,5	64 821	3,5	65 037	3,5	1,054	
2009	83 030	4,2	83 357	4,2	83 587	4,2	83 836	4,2	1,047	
2010	103 562	4,9	104 066	4,9	104 466	4,9	104 696	4,9	1,042	
2011	126 367	5,6	127 024	5,6	127 540	5,6	127 978	5,6	1,046	
2012	151 221	6,5	152 048	6,4	152 818	6,4	153 365	6,4	1,022	
2013	178 130	7,3	179 197	7,3	180 190	7,2	180 975	7,2	1,021	
2014	207 055	8,1	208 608	8,1	209 815	8,1	210 802	8,0	1,021	
2015	237 678	8,9	240 176	8,8	241 829	8,8	243 083	8,8	1,028	
2016	269 756	9,7	273 281	9,7	275 839	9,7	277 622	9,7	1,016	
2017	303 342	10,5	307 856	10,5	311 352	10,5	314 285	10,5	1,017	
2018	338 470	11,3	343 996	11,3	348 384	11,3	352 336	11,3	1,016	
2019	375 322	12,0	381 753	12,0	386 906	12,0	391 909	12,1	1,025	
2020	413 757	12,7	421 051	12,7	426 907	12,8	432 883	12,8	1,017	

B: Odhad dopadov na obyvateľstvo, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb

Vo všetkých scenároch dvojpilierovej štruktúry sa udržiava úroveň priemerného dôchodku ku mzde vyplácaného spoločne  z I. a II. piliera približne na dnešnej úrovni k priemernej mzde v hospodárstve. Vzhľadom na prognózovaný rast reálnych miezd v predpokladoch poistno-matematického modelu Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny k rastu reálnej úrovne dôchodkov zhruba o 1 % ročne.

	Navrhovaný prechod na zmiešaný spôsob financovania umožní v dlhodobom horizonte zníženie príspevkového zaťaženia v priebežnom pilieri a tým zníži zaťaženie podnikateľskej sféry so všetkými známymi pozitívnymi dôsledkami na zvýšenie miery investícií a podporu ekonomického rastu.

C: Odhad dopadov na životné prostredie

	Predkladaný legislatívny zámer nemá vplyv na životné prostredie.

D: Odhad dopadov na zamestnanosť

Pripravovaný prechod na zmiešané financovanie nemá priamy vplyv na zamestnanosť. V dlhodobom horizonte však stabilizácia finančnej rovnováhy dôchodkového systému, silnejšia väzba medzi platením príspevkov a poberaním dôchodkov, zníženie príspevkového zaťaženia a ďalšie už spomínané aspekty môžu znamenať zvýšenie zamestnanosti prostredníctvom vyššieho ekonomického rastu.