D ô v o d o v á   s p r á v a

I. Všeobecná časť

Návrh zákona o advokácii  a o doplnení zákona č. 455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov, sa predkladá v súlade s Plánom legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003. Vychádza najmä z Národného programu pre prijatie acquis communautaire, vytvára legislatívne predpoklady na zlúčenie Komory komerčných právnikov Slovenskej republiky so Slovenskou advokátskou komorou a prihliada na niektoré opodstatnené požiadavky vznesené za strany zástupcov Slovenskej advokátskej komory. V súvislosti s prístupovým  procesom Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám je cieľom návrhu postupná implementácia Smerníc Rady ES v oblasti poskytovania služieb právnej pomoci.
Podľa článkov 45, 47, 56 a 69 Európskej dohody o pridružení sa Slovenská republika zaviazala zabezpečiť postupnú zlučiteľnosť jej legislatívnych úprav s predpismi Európskych spoločenstiev a podniknúť nevyhnutné kroky na vzájomné uznávanie kvalifikácie a umožnenie poskytovať služby zahraničnými subjektami na svojom území. Vzhľadom na uvedené sa nebudú zo strany Slovenskej republiky prijímať neprimerané opatrenia s ochranárskym zameraním, ktoré by priamo alebo nepriamo diskriminovali etablujúcich sa občanov Spoločenstva na území Slovenskej republiky.
Zákonom sa implementujú nasledovné akty komunitárneho práva :
•	Smernica Rady č.77/249/EHS z 22.marca 1977 o uľahčení efektívneho výkonu slobody právnikov poskytovať služby,
•	Smernica Rady 89/48/EHS z 21.decembra 1988 o všeobecnom systéme uznávania vysokoškolských diplomov udelených na základe ukončenia odborného vzdelania v trvaní aspoň troch rokov,
•	Smernica Rady a EU parlamentu č. 98/5 zo 16.februára 1998 o umožnení výkonu advokátskeho povolania na trvalom základe v inom členskom štáte ako tom, v ktorom bola získaná kvalifikácia.
Do uvedenej problematiky spadá aj rozsudok Európskeho súdneho dvora č. 427/85.
Začlenenie smerníc Európskych spoločenstiev do zákona o advokácii sa legislatívno-technicky rieši spôsobom, ktorý má zabezpečiť ucelenosť a prehľadnosť tejto špecifickej úpravy a vytvoriť tak potrebné predpoklady pre jej bezproblémovú interpretáciu a aplikáciu.
Popri implementácii normatívnych aktov ES sa zákon zameriava aj na aktualizáciu právnej úpravy vybraných otázok poskytovania právnej pomoci, vrátane terminologických upresnení a úpravy inštitútov súvisiacich s výkonom advokátskeho povolania. Ide najmä o aktualizáciu úpravy štatusu, práv a povinností advokátov, formy spoločného výkonu advokácie (najmä združenie a verejná obchodná spoločnosť), zdokonalenie disciplinárneho konania, rozšírenie disciplinárnych opatrení a o riešenie niektorých ďalších otázok súvisiacich s organizáciou stavovského života. 
Obsah a štruktúra zákona zodpovedá stavu súčasných požiadaviek kladených na úroveň poskytovania právnych služieb a utvára tak potrebný základ nielen pre ďalšie fungovanie ale aj skvalitňovanie činnosti advokácie na Slovensku a prehlbuje stupeň aproximácie vo vzťahu k právu ES.
Navrhovaná právna úprava nebude mať dopad na štátny rozpočet, rozpočty obcí alebo rozpočty vyšších územných celkov, nebude mať vplyv na zamestnanosť ani na tvorbu pracovných miest.
Návrh zákona  je v súlade ústavou Slovenskej republiky a s medzinárodnými zmluvami, ktorými je Slovenska republika viazaná. 

Doložka zlučiteľnosti 
návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie. 

1.	Navrhovateľ: vláda Slovenskej republiky

2.	Názov návrhu zákona: návrh zákona o advokácii a o doplnení zákona č.455/1991 Zb. o živnostenskom podnikaní (živnostenský zákon) v znení neskorších predpisov

3.	Záväzky Slovenskej republiky vo vzťahu k Európskym spoločenstvám a Európskej únii :

a)	návrh zákona svojou problematikou patrí medzi prioritné oblasti aproximácie práva uvedené v čl. 70 Európskej dohody o pridružení, Národného programu pre prijatie acquis communataire, odporúčané v Partnerstve pre vstup, odporúčané v prílohe Prípravy asociovaných krajín strednej a východnej Európy na integrácie do vnútorného trhu Únie (Biela kniha), screeningu a predkladá sa na základe Plánu legislatívnych úloh vlády Slovenskej republiky na rok 2003.
b)	vyplývajú zo schválenej negociačnej pozície Slovenskej republiky ku kapitole č.2. Slovenská republika prevzala v negociačnej pozícii ku kapitole 2 – Voľný pohyb osôb záväzok uskutočniť transpozíciu acquis v oblasti úpravy regulovaného povolania advokáta a poskytovania právnych služieb advokátmi a vzájomného uznávania kvalifikácií prijatých do konca roka 1999 v termíne do konca roka 2002 a acquis prijatého v roku 2000 až do súčasnosti v termínoch platných pre členské štáty EÚ, resp. so špecifikovaním termínov podľa uznesení vlády SR č. 962/2001, 780/2001 a 1232/2002

4.	Problematika návrhu zákona : 

a)	je upravená v čl. 43 – úprava slobody usadiť sa,
je upravená v čl. 49 – úprava slobody poskytovať služby. Spoločným znakom obidvoch slobôd je princíp rovnakého zaobchádzania so štátnymi príslušníkmi členských štátov EÚ a EZVO ako so štátnymi príslušníkmi SR, ktorý je vyjadrený zákazom akejkoľvek skrytej diskriminácie z dôvodu štátnej príslušnosti
je upravená v práve Európskych spoločenstiev v Smernici Rady č.77/249/EHS z 22.marca 1977 o uľahčení efektívneho výkonu slobody právnikov poskytovať služby, Smernici Rady 89/48/EHS z 21.decembra 1988 o všeobecnom systéme uznávania vysokoškolských diplomov udelených na základe ukončenia odborného vzdelania v trvaní aspoň troch rokov a Smernici Rady a EU parlamentu č. 98/5 zo 16.februára 1998 o umožnení výkonu advokátskeho povolania na trvalom základe v inom členskom štáte ako tom, v ktorom bola získaná kvalifikácia.

b)	

c)	

d)	nie je upravená v práve Európskej únie

5.	Stupeň zlučiteľnosti návrhu zákona s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie :

Úplná zhoda

6.	Gestor (spolupracujúce rezorty) :

Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky

7.	Účasť expertov pri príprave návrhu zákona a ich stanovisko k zlučiteľnosti návrhu právneho predpisu s právom Európskych spoločenstiev a právom Európskej únie :

Pri vypracúvaní návrhu zákona nebola účasť experta 

II. Osobitná časť

Čl. I

 K § 1
Výkonom advokátskeho povolania a realizáciou právnych služieb sa napĺňa právo fyzických a právnických osôb na súdnu a inú právnu ochranu zakotvené v Ústave Slovenskej republiky (čl. 46 a nasl.). Ide najmä o procesné zastupovanie pred súdmi, inými orgánmi verejnej moci ako aj inými subjektami. Medzi iné orgány verejnej moci patria orgány štátnej správy ale i územná a záujmová samospráva a tiež osobitné správne orgány ako je napr. Rada pre rozhlasové a televízne vysielanie v procese udeľovania licencií. Ďalej sem patria všetky tradičné formy právnych služieb vykonávané mimo procesné zastupovanie, ako sú napr. spisovanie listín, poradenstvo, rozbory.
Pojem „advokácia“ je potrebné chápať oveľa širšie ako pojem „právna pomoc“, lebo obsahuje aktívnu aj pasívnu zložku účasti na živote Slovenskej advokátskej komory a na príslušnosti k advokátskemu stavu.	
V odsekoch 3 a 4 návrhu zákona sa uvádzajú aj ďalšie spôsoby poskytovania právnej pomoci nielen advokátmi ale aj inými slobodnými povolaniami, resp. podnikovými právnikmi v pracovnom pomere. Rozsah oblastí poskytovania právnej pomoci advokátmi je podľa odseku 5 neobmedzený. Ale popri nich môžu čiastočne participovať na poskytovaní jednotlivých zložiek právnej pomoci (samostatné právne služby) aj iné slobodné právnické profesie, ako demonštratívne určuje odsek 4 v písmene a). 
	Návrh vymedzuje obsah výkonu advokácie a zavádza pojem „právne služby“, používaný v zákone ako legislatívna skratka.

K § 2
Upravuje sa kto je advokát a kto vedie zoznam advokátov.

K § 3
Podmienkou zápisu osoby do zoznamu advokátov podľa navrhovaného znenia písmena b) bude 
a) získanie vysokoškolského právnického vzdelanie druhého stupňa na právnickej fakulte vysokej školy v Slovenskej republike, ktoré sa osvedčuje vysokoškolským diplomom a vysvedčením o štátnej skúške alebo 
b) získanie vysokoškolského právnického vzdelania druhého stupňa v cudzine, ktoré bolo podľa zákona č. 131/2002 Z.z. o vysokých školách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov alebo zákona č. 477/2002 Z.z. o uznávaní odborných kvalifikácií uznané ako rovnocenné zo vzdelaním uvedeným v písmene a).
Úprava navrhovaná pod písmenami f) až j) komplexne dotvára podmienky, ktoré  musí Komora skúmať pri zápise žiadateľa do zoznamu advokátov. Doteraz sú niektoré z týchto ustanovení ako prekážky zápisu nesystematicky zaradené v § 4.
V odseku 2 navrhované ustanovenie upresňuje podmienky, ktoré musí splniť profesor (docent) vysokej školy v odbore právo žiadajúci o zápis do zoznamu advokátov.
V odseku 3 sa definuje bezúhonnosť tak, aby bolo zrejmé kto bezúhonným je a kto nie. 
Podľa odseku 3 bezúhonným nie je ten, kto bol právoplatne odsúdený za úmyselný trestný čin alebo trestný čin súvisiaci s výkonom advokácie. Trestným činom súvisiacim s výkonom advokácie môže byť napríklad vyzradenie utajovanej skutočnosti podľa § 107 Trestného zákona, ktorú sa advokát dozvedel pri výkone advokácie, a ktorú následne vyzradil, poškodenie finančných záujmov Európskych spoločenstiev podľa § 126a Trestného zákona, ak finančné záujmy ES poškodil v súvislosti s poskytovaním právnych služieb, trestný čin podľa § 251a tým, že ukryje alebo na seba alebo iného prevedie čo i z nedbanlivosti vec väčšej hodnoty, ktorá bola získaná trestným činom spáchaným inou osobou v súvislosti s poskytovaním právnych služieb alebo spáchanie trestného činu podľa § 255a pri výkone advokácie. 
V prípade obzvlášť závažného úmyselného trestného činu, trestného činu zneužívania právomoci verejného činiteľa, trestného činu prijímania úplatku a inej nenáležitej výhody, trestného činu podplácania a trestného činu nepriamej korupcie bezúhonným nie je aj ten, komu bolo odsúdenie za takýto trestný čin zahladené, alebo na ktorého sa hľadí, akoby nebol pre takýto trestný čin odsúdený podľa osobitného predpisu. Jednou zo základných podmienok akceptácie Slovenskej republiky ako plnohodnotného člena rodiny svetových demokracií  je vytvorenie a dôsledné napĺňanie stratégie boja proti korupcii ako výraz úprimnej vôle po eliminácii tohto negatívneho javu, ktorý má zhubný vplyv na celé ekonomické a spoločenské prostredie a v konečnom dôsledku oslabuje i vieru bežného občana v spravodlivosť garantovanú štátom a jeho autoritami. Prejav tejto vôle sa odzrkadľuje v zavedení princípu nulovej tolerancie v právnických profesiách. 
V odseku 4 sa upravuje nový spôsob preukazovania bezúhonnosti. Bezúhonnosť sa bude preukazovať odpisom registra trestov, nakoľko preukazovanie bezúhonnosti výpisom z registra trestov by nebolo vo vzťahu k navrhovanému zneniu postačujúce.
Do odseku 5 bol samostatne vyčlenený sľub advokáta.

K § 4
Podľa čl. 10 bod 1 smernice 98/5/ES sa má umožniť usadenému euroadvokátovi, ktorý v našom práve poskytoval právne služby po dobu aspoň troch rokov, aby sa plnohodnotne začleniť do nášho advokátskeho stavu. 
Poskytovanie právnych služieb by pritom malo byť sústavne, t.j. bez podstatnejšieho prerušenia. Je pritom povinnosťou euroadvokáta preukázať, či právne služby poskytoval po stanovenú dobu a či ich poskytoval v našom práve. Za tým účelom je euroadvokát povinný vo vlastnom záujme poskytnúť Komore dôkazy o poskytnutých právnych službách. Rozhodnutie Komory má byť popritom podľa smernice preskúmateľné súdom.
Podľa čl. 10 bod 3 smernice 98/5/ES sa má umožniť začleniť do nášho advokátskeho stavu aj tomu usadenému euroadvokátovi, ktorý na našom území poskytoval právne služby ako usadený euroadvokát po dobu troch rokov ale právne služby poskytoval v našom práve po kratšiu dobu, ak s ohľadom na doterajšiu činnosť euroadvokáta nie je potrebné na splnení tejto podmienky trvať.    
V odseku 1 sa ustanovujú podmienky, ktoré musí žiadateľ o zápis do zoznamu advokátov splniť. Kto je usadeným euroadvokátom sa definuje v § 23b písm. c). 
V odseku 2 je definované interpretačné pravidlo pojmu „bez podstatnejšieho prerušenia“. Typickými udalosťami každodenného života sú napríklad dovolenka alebo práceneschopnosť usadeného euroadvokáta. Zároveň sa ale ustanovuje, že prerušenie by nemalo byť dlhšie ako tri týždne. Bude na posúdení Komory, aby s prihliadnutím na dôvod, dĺžku a početnosť prerušení rozhodla, či išlo o podstatné prerušenie a či nie. Rozhodnutie Komory bude následne preskúmateľné súdom.
V odseku 3 sa upravuje spočívanie a prerušenie doby poskytovania právnych služieb.
V odseku 4 sa upravuje povinnosť tvrdenia a dôkazná povinnosť euroadvokáta. Euroadvokát za tým účelom označí a predloží Komore všetky informácie a dokumentáciu o počte a povahe právnych služieb, ktoré poskytol v slovenskom práve.
V odseku 5 sa ustanovujú v súlade so smernicou dôvody na upustenie od podmienky na zápis podľa odseku 1 písm. d), t.j. že usadený euroadvokát poskytoval právne služby v oblasti slovenského práva. 
   
K § 5
Podľa smernice 89/485/EHS o uznávaní diplomov sa má umožniť občanovi členského štátu Európskej únie a zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore, ktorý vo svojom domovskom štáte splnil podmienky profesného vzdelania a praxe k získaniu oprávnenia poskytovať právne služby, t.j. k tomu aby sa v domovskom štáte mohol stať advokátom, aby po zložení skúšky spôsobilosti sa mohol stať advokátom podľa tohto zákona. 

K § 6
V odseku 1 sa upravuje zákonná povinnosť Komory uznať vybrané odborné právne skúšky za advokátsku skúšku. Ide o odbornú justičnú skúšku, notársku skúšku a prokurátorskú skúšku. Podľa navrhovaného znenia sa zo zákona bude považovať za advokátsku skúšku aj odborná skúška komerčného právnika. V odseku 1 sa ďalej dáva Komore právo uznať za advokátsku skúšku aj inú právnu skúšku. V tomto prípade ide napr. o exekútorskú skúšku, skúšku patentového zástupcu alebo skúšku daňového poradcu. Podmienky uznania inej právnej skúšky za advokátsku skúšku ustanoví stavovský predpis. 
Obdobný prístup sa zvolil v odseku 2 v prípade započítateľnej praxe pre účely umožnenia skúšky. Podľa navrhovaného znenia sa zo zákona bude považovať za prax advokátskeho koncipienta prax právneho čakateľ komerčného právnika.  
Uznanie inej právnej skúšky podľa navrhovaného ustanovenia odseku 1 a uznanie inej právnej praxe podľa navrhovaného ustanovenia odseku 2 patrí do kompetencie Komory. Rozhodovanie komory však nemôže byť svojvôľou a musí sa riadiť podmienkami ustanovenými stavovským predpisom.
V odseku 3 sa ustanovujú náležitosti, ktoré musí žiadateľ o vykonanie advokátskej skúšky spĺňať, aby túto skúšku mohol vykonať. Zároveň sa stanovuje lehota, v ktorej Komora umožní vykonanie tejto skúšky. Obdobne sa v odseku 4 stanovuje lehota, v ktorej Komora žiadateľovi o zápis do zoznamu advokátov po preukázaní splnenia zákonných podmienok, umožní zložiť sľub a vykoná zápis.

K § 7
	Stanovuje sa lehota 30 dní na vyčiarknutie advokáta zo zoznamu advokátov vedenom Komorou. Zároveň sa stanovuje od kedy sa lehota začína počítať. V odseku 1 písm. d) sa vo vzťahu k novej definícii bezúhonnosti upravujú dôvody obligatórneho vyčiarknutia zo zoznamu advokátov. V odseku 1 písm. f) sa ustanovuje nový dôvod obligatórneho vyčiarknutia zo zoznamu advokátov. Omeškanie so zaplatením príspevku na činnosť Komory je závažným porušením povinnosti advokáta, a preto sa stáva novým dôvodom pre vyčiarknutie advokáta zo zoznamu.
V odseku 2 sú uvedené konania, ktoré v nižšej miere ohrozujú dôveru verejnosti v nestranný výkon advokácie. Z uvedeného dôvodu návrh novely vytvára v prospech Komory fakultatívne právo vyčiarknuť zo zoznamu advokátov toho, kto naplnil skutočnosti predpokladané v písm. a) alebo b).
Ustanovenie § 6 sa primerane použije i na vyčiarknutie usadeného euroadvokáta, zahraničného advokáta a medzinárodného advokáta z jednotlivých zoznamov (viď § 23k ods. 6, § 23s ods. 6 a § 23za ods. 8)

Ustanovením odseku 3 sa rešpektuje zachovanie právnej istoty nadobudnutých práv najmä tretích osôb, t. j. klientov advokátov, ktorý by inak boli Komorou vyčiarknutý. O vyškrtnutí  zo zoznamu advokátov podľa  § 6 odseku 1 písm. g) je Komora oprávnená rozhodnúť iba do jedného roku odo dňa, kedy sa o nesplnení podmienky pre zápis  do zoznamu advokátov dozvedela. To neplatí, ak advokát nie je spôsobilý na právne úkony, nezískal vysokoškolské vzdelanie v magisterskom štúdiu v študijnom odbore právo na právnickej fakulte vysokej školy v Slovenskej republike prípadne nemá uznaný doklad o právnickom vzdelaní vydaný zahraničnou vysokou školou, nie je  bezúhonný alebo má uložené disciplinárne opatrenie vyčiarknutia zo zoznamu advokátov, koncipientov, komerčných právnikov, zbavenia výkonu notárskeho úradu, zbavenia výkonu exekútorského úradu alebo odvolania z funkcie sudcu. 

K § 8
V návrhu sa pristupuje ku komplexnej úprave obligatórneho alebo fakultatívneho pozastavenia výkonu advokácie. Pozastavenie výkonu advokácie je v kompetencii Komory. Inštitút pozastavenia výkonu advokácie má charakter prechodného opatrenia, lebo ak odpadnú dôvody jeho uloženia, účinky zápisu do zoznamu sa obnovujú.
V odseku 1 sa upresňuje text pôvodných písmen a) a b) a dopĺňajú sa nové písmena c) a d). V písmene c) sa obligatórne ustanovuje povinnosť Komory pozastaviť výkon advokácie tomu advokátovi, ktorý bol ešte neprávoplatným rozsudkom súdu prvého stupňa uznaný za vinného zo spáchania úmyselného trestného činu alebo trestného činu súvisiaceho s výkonom advokácie. V prípade, ak takýto odsudzujúci rozsudok nadobudne právoplatnosť, Komora musí advokáta zo zoznamu advokátov podľa § 7 ods. 1 písm. d) vyčiarknuť. Písmeno d) sa vzťahuje na dobrovoľné pozastavenie výkonu funkcie.
V odseku 2 sa tiež upresňuje text pôvodných písmen a) a b) a dopĺňa sa nové písmeno. Novým fakultatívnym dôvodom pozastavenia výkonu advokácie je vyhlásenie konkurzu, zamietnutie návrhu na vyhlásenie konkurzu pre nedostatok majetku alebo povolenie vyrovnania osobe poskytujúcej právne služby podľa tohto zákona.

K § 9
Navrhované ustanovenie odstraňuje praktické problémy, ktoré sa vo všeobecnosti vyskytujú pri pozastavení výkonu advokácie. Nakoľko je potrebné dôsledne odlišovať pozastavenie výkonu advokácie od vyčiarknutia zo zoznamu, je v ods. 2 písm. d) zvýraznené, že pozastavením výkonu advokácie sa neukončuje právna zodpovednosť advokáta vrátane disciplinárnej zodpovednosti.

K § 10
Legislatívno-technická úprava vynútená § 8.

K § 11
Upravuje sa preskúmateľnosť jednotlivých rozhodnutí komory súdom.

K § 12
Upravuje sa spôsob, odlišnosti a formy spoločného alebo samostatného výkonu advokácie. Popri tradične zaužívanom samostatnom poskytovaní právnych služieb sa vytvára priestor pre kolektívne formy poskytovania právnej pomoci. Ide o združenie v zmysle § 829 a nasl. Občianskeho zákonníka, verejnú obchodnú spoločnosť v zmysle § 76 a nasl. Obchodného zákonníka a spoločnosť s ručením obmedzeným v zmysle § 105 a nasl. Obchodného zákonníka.
Podľa odseku 2 Komora vedie zoznamy advokátov, združení,  verejných obchodných spoločností a spoločností s ručením obmedzeným; tým nie sú dotknuté ustanovenia obchodného zákonníka o obchodnom registri. Komora okrem toho vedie i zoznamy euroadvokátov, zahraničných advokátov, medzinárodných advokátov a organizačných zložiek zahraničných združení.
V odseku 3 sa upravuje používanie profesného označenia „advokát“. Ak je advokát účastníkom združenia, spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti alebo spoločnosti s ručením obmedzeným je povinný k profesnému označeniu uviesť i meno združenia, resp. obchodné meno spoločnosti.

K § 13
Advokáti sa môžu združiť za účelom spoločného výkonu advokácie. Účastníkmi združenia môžu byť len advokáti. svoje vzájomné práva a povinnosti si advokáti  upravia v zmysle § 829 a nasl. Občianskeho zákonníka písomnou zmluvou o združení. Advokáti ako účastníci združenia, musia mať spoločné sídlo. Adresu sídla sú povinní bez zbytočného odkladu písomne oznámiť Komore. Písomnosti určené účastníkom združenia sa doručujú v sídle združenia. Sídlo musí byť na území Slovenskej republiky.
Právne vzťahy v združení sa spravujú príslušnými ustanoveniami Občianskeho zákonníka, pokiaľ tento zákon neustanovuje inak.
Okrem toho sa naďalej umožňuje aj dočasné poskytovanie právnych služieb v jednej alebo viacerých presne vymedzených veciach niekoľkými advokátmi na základe vzájomnej dohody (prístup „ad hoc“). Takúto ad hoc spoluprácu si však advokáti môžu v zmluve o združení vylúčiť. 

K § 14
Advokáti môžu za účelom výkonu advokácie založiť verejnú obchodnú spoločnosť. Predmetom podnikania takejto spoločnosti môže byť len poskytovanie právnych služieb, tzn. spoločnosť nesmie mať iný predmet podnikania. Spoločníkmi spoločnosti môžu byť len advokáti. Iná spoločnosť ako verejná obchodná spoločnosť spĺňajúca podmienky podľa navrhovaného znenia § 11a nemôže poskytovať právne služby podľa tohto zákona. Ak by sa tak stalo, bol by predmet podnikania takejto spoločnosti v rozpore so zákonom. Súd následne môže podľa § 68a ods. 2 písm. b) Obchodného zákonníka rozhodnúť o neplatnosti takejto spoločnosti a o jej vstupe do likvidácie.
Advokáti poskytujúci právnu pomoc spoločne vo forme verejnej obchodnej spoločnosti budú vystupovať v konaní pred príslušnými orgánmi ako fyzické osoby a tak budú aj splnomocňovaní (zosúladenie s OSP). Na druhej strane zmluva o poskytovaní právnych služieb bude uzatvorená medzi klientom a právnickou osobou, a voči tejto osobe sa budú uplatňovať záväzky. Advokátske odmeny prijaté jednotlivými spoločníkmi – advokátmi, sú zdaniteľnými príjmami právnickej osoby s príslušnou sadzbou. 
Právne vzťahy vo verejnej obchodnej spoločnosti sa spravujú príslušnými ustanoveniami Obchodného zákonníka, pokiaľ tento zákon neustanovuje inak.
V odseku 3 sa ustanovuje odchylná úprava verejnej obchodnej spoločnosti od Obchodného zákonníka. Podľa navrhovaného znenia bude štatutárnym orgánom každý zo spoločníkov a každý zo spoločníkov bude oprávnený konať v mene spoločnosti samostatne a bez obmedzenia. Poverenie len niektorých spoločníkov na konanie v mene spoločnosti, resp.  spoločné konanie spoločníkov je vylúčené.
V odseku 4 sa odlišne od Obchodného zákonníka upravuje oprávnenie dediča prihlásiť sa o účasť  vo verejnej obchodnej spoločnosti.  Ak dedič nie je advokátom nemá právo prihlásiť sa o účasť v spoločnosti, vzniká mu len právo na vyrovnací podiel podľa obchodného zákonníku.
V odseku 5 sa okrem bežných spôsobov zániku účasti spoločníka vo verejnej obchodnej spoločnosti navrhuje i nový dôvod, ktorým je vyčiarknutie spoločníka (advokáta) zo zoznamu advokátov. Advokátovi zároveň vzniká voči spoločnosti nárok na vyplatenie vyrovnacieho podielu podľa osobitného predpisu.
V odseku 6 sa obdobne ako v združení umožňuje aj dočasné poskytovanie právnych služieb v jednej alebo viacerých presne vymedzených veciach niekoľkými advokátmi na základe vzájomnej dohody (prístup „ad hoc“). Takúto ad hoc spoluprácu si však advokáti môžu v spoločenskej zmluve vylúčiť.
V odseku 7 sa ustanovuje advokátom povinnosť bez zbytočného odkladu písomne oznámiť Komore adresu sídla verejnej obchodnej spoločnosti. Sídlo spoločnosti je zároveň doučovacím miestom všetkých spoločníkov.

K § 15
Advokáti môžu za účelom výkonu advokácie založiť spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorej predmetom podnikania je poskytovanie právnych služie. Spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorej predmetom podnikania je poskytovanie právnych služieb, nesmie mať iný predmet podnikania, jej spoločníkmi a konateľmi môžu byť len advokáti a musí byť poistená pre prípad zodpovednosti za škodu, ktorá by mohla vzniknúť pri poskytovaním právnych služieb, minimálne s limitom poistného plnenia 50 000 000  Sk.
 Advokáti ako konatelia spoločnosti s ručením obmedzeným vykonávajú advokáciu v mene a na účet spoločnosti. Ak výkon advokácie v mene spoločnosti nepripúšťajú v jednotlivých prípadoch osobitné predpisy, vykonávajú advokáciu vo vlastnom mene a na účet spoločnosti.
Konateľom spoločnosti s ručením obmedzeným je každý zo spoločníkov. Konatelia spoločnosti sú oprávnení konať v mene spoločnosti samostatne a bez obmedzenia.  
V odseku 4 sa okrem bežných spôsobov zániku účasti spoločníka v spoločnosti s ručením obmedzeným navrhuje i nový dôvod, ktorým je vyčiarknutie spoločníka (advokáta) zo zoznamu advokátov. Advokátovi zároveň vzniká voči spoločnosti nárok na vyplatenie vyrovnacieho podielu podľa Obchodného zákonníka.
Podľa odseku 5 dedičom obchodného podielu spoločnosti s ručením obmedzeným môže byť len advokát. Ak dedič nie je advokátom, vzniká mu voči spoločnosti právo na vyplatenie vyrovancieho podielu podľa Obchodného zákonníka. 
V odseku 6 sa obdobne ako v združení umožňuje aj dočasné poskytovanie právnych služieb v jednej alebo viacerých presne vymedzených veciach niekoľkými advokátmi na základe vzájomnej dohody (prístup „ad hoc“). Takúto ad hoc spoluprácu si však advokáti môžu v spoločenskej zmluve vylúčiť.
V odseku 7 sa ustanovuje advokátom povinnosť bez zbytočného odkladu písomne oznámiť Komore adresu sídla verejnej obchodnej spoločnosti. Sídlo spoločnosti je zároveň doučovacím miestom všetkých spoločníkov.

K § 16
Upravuje sa oprávnenie advokáta dať sa zastúpiť v rámci svojho poverenia iným advokátom, resp. advokátskym koncipientom.

K § 17
Navrhované ustanovenie odstraňuje súčasné nedostatky právnej úpravy, ktoré sú spojené s mechanizmom výberu vhodného zástupcu advokáta. Ide najmä o zákonnú sukcesiu do práv a povinností v prípade, ak sa nový advokát nedohodne s klientom na zmluvných podmienkach poskytovania právnych služieb.
Osobitne sa zdôrazňuje tá skutočnosť, že na nového advokáta neprechádzajú tieto povinnosti nahradzovaného advokáta :
1.	povinnosť zastupovaného advokáta nahradiť škodu,
2.	povinnosť vrátiť veci, vrátane peňažných prostriedkov, ktoré poskytol klient.
Na zástupcu tiež neprechádzajú niektoré ďalšie povinnosti a iné práva z pôvodného zmluvného vzťahu medzi advokátom a klientom, ak by bol nový advokát v dôsledku ich prechodu voči pôvodnému advokátovi bezdôvodne zvýhodnený alebo znevýhodnený alebo, ak by splnenie týchto povinností nebolo možné od nového advokáta spravodlivo požadovať. Počas trvania prekážky na strane advokáta vykonáva zástupca v mene advokáta práva a povinnosti vyplývajúce z pracovnoprávnych vzťahov priamo súvisiacich s výkonom advokácie.

K § 18
Novým spôsobom sa vymedzujú povinnosti advokáta vo vzťahu ku klientovi. Ustanovuje sa zásada, že advokát pri ochrane a presadzovaní práv a záujmov klienta je povinný zachovávať ústavu, ústavné zákony, zákony a ostatné všeobecne záväzné právne predpisy. Ak sú pokyny zastúpeného s nimi v rozpore, nie je advokát týmito pokynmi viazaný. O tom musí advokát vhodným spôsobom klienta poučiť.
Ak sú pokyny klienta v rozpore so stavovskými predpismi je advokát oprávnený od zmluvy o poskytovaní právnych služieb odstúpiť.

K § 19
Ustanovenie umožňuje advokátom zo Slovenskej republiky vykonávať advokáciu na podklade oprávnenia vyplývajúceho z medzinárodných zmlúv, pokiaľ budú záväzné pre Slovenskú republiku. Prvým medzinárodnoprávnym dokumentom je Európska dohoda o pridružení.
Nie je vylúčené, že v budúcnosti budú uzatvorené bilaterálne medzinárodné zmluvy s teritoriálnymi susedmi Slovenskej republiky, resp. uvedené povinnosti budú vyplývať z iných dokumentov medzinárodných organizácií, ako sú napr. OECD alebo WTO.

K § 20 až 22 
Upravuje sa postup pri odmietnutí právnej pomoci advokátom a rieši sa pôsobnosť Slovenskej advokátskej komory pri určovaní ďalšieho (náhradného) advokáta a jeho povinnosti pri zastupovaní klienta. Podrobnejšie sa vymedzujú dôvody odmietnutia poskytovania právnej pomoci a odstúpenia od zmluvy o poskytovaní právnych služieb advokátom, rozširuje sa doterajší počet zákonných dôvodov odôvodňujúcich tento postup.

K § 23 
Rámcová úprava dôvodov a podmienok zachovávania mlčanlivosti sa nahrádza rozšírenou a konkretizovanou úpravou dôvodov zachovania mlčanlivosti o skutočnostiach, o ktorých sa advokát a ďalšie určené osoby dozvedeli v súvislosti s poskytovaním právnej pomoci. Uvedená úprava vychádza z medzinárodných dokumentov, najmä z Rezolúcie VZ OSN o základných princípoch výkonu advokácie. Ustanovuje sa tiež výnimka z tejto povinnosti v prípade, ak ide o zákonom uloženú povinnosť prekaziť spáchanie trestného činu. Advokát sa nemôže dovolávať povinnosti zachovať mlčanlivosť ani v disciplinárnom konaní podľa tohto zákona.

K § 24
Advokát poskytuje právne služby spravidla za odmenu a má právo požadovať za ne primeraný preddavok. Advokát popri nároku na odmenu má nárok aj na náhradu hotových výdavkov a náhradu za stratu času. Za hotové výdavky sa považujú výdavky účelne a preukázateľne vynaložené v súvislosti s poskytovaním právnych služieb, najmä súdne a iné poplatky, cestovné a telekomunikačné výdavky a výdavky za znalecké posudky, preklady, odpisy alebo výpisy z verejných registrov. Občan má právo na poskytnutie právnych služieb za zníženú odmenu alebo bezplatne, ak to odôvodňujú osobné pomery alebo majetkové pomery klienta alebo je na to iný dôvod hodný osobitného zreteľa.

K § 25
Advokátovi, ktorí bol ustanovený z úradnej moci, hradí odmenu za právne služby štát.

K § 26
Advokát zodpovedá klientovi za škodu, ktorú mu spôsobil v súvislosti s výkonom advokácie; zodpovednosť advokáta sa vzťahuje aj na škodu spôsobenú jeho koncipientom alebo jeho zamestnancom. Koncipient a iný zamestnanec advokáta nezodpovedajú klientovi za škodu spôsobenú pri poskytovaní právnych služieb. Ich pracovnoprávna zodpovednosť voči advokátovi nie je tým dotknutá. Voči klientovi zodpovedá každý advokát samostatne s výnimkou prípadov, keď ide o spoločného klienta niekoľkých advokátov. Voči svojim zamestnancom a iným osobám zodpovedajú advokáti-spoločníci spoločne a nerozdielne. Advokát sa zbaví zodpovednosti podľa odseku 1, ak preukáže, že škode nemohol zabrániť ani pri vynaložení všetkého úsilia, ktoré možno od neho žiadať. Úprava zodpovednosti sa použije i na verejnú obchodnú spoločnosť a spoločnosť s ručením obmedzeným.

K § 27
Na krytie zodpovednosti je advokát povinný uzavrieť poistnú zmluvu a preukázať sa ňou Komore.
Ustanovujú sa formy uzatvárania poistnej zmluvy. Môže ju uzavrieť advokát priamo s poisťovňou (individuálne poistenie), alebo s jeho súhlasom tak urobí Komora (hromadné poistenie zodpovednosti za škodu). V tomto prípade je povinný zaplatiť Komore príslušnú časť poistného, ktorá naň pripadá.

K § 28
Oproti doterajšej úprave sa vzťahy a povinnosti advokáta voči Komore formulujú detailnejšie a precíznejšie. 

K § 29
V odseku 1 a 2 sa stanovuje povinnosť advokáta finančne sa podieľať na činnosti Komory a to vo forme platenia členského príspevku. Ustanovujú sa takisto dôvody kedy tento záväzok zaniká a kedy nie. 
V odseku 3 sa definuje zmierovacie konanie, ktoré sa vykonáva pred orgánmi Komory, a ktoré slúži na zachovanie vážnosti advokátskeho stavu a zmierne riešenie sporov vzniknutých medzi advokátmi. 
Odsek 4 sa týka dokumentácie, ktorú je advokát povinný pri poskytovaní právnych služieb viesť.	

Všeobecne k tretej časti 

Navrhnutým súborom ustanovení sa vykonáva implementácia ustanovení Smernice Rady č.77/249/EHS z 22.marca 1977 o uľahčení efektívneho výkonu slobody právnikov poskytovať služby a Smernice Rady a EU parlamentu č. 98/5 zo 16.februára 1998 o umožnení výkonu advokátskeho povolania na trvalom základe v inom členskom štáte ako tom, v ktorom bola získaná kvalifikácia. Zároveň sa napĺňajú záväzky Slovenskej republiky vyplývajúce z členstva v Organizácii pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a z členstva v Svetovej obchodnej organizácii.
Navrhovaná právna úprava rozlišuje štyri skupiny advokátov – hosťujúceho euroadvokáta, usadeného euroadvokáta, zahraničného advokáta a medzinárodného advokáta.

K § 30
V písmene a) sa definuje pojem euroadvokát. Euroadvokátom sa na účely zákona rozumie občan členského štátu Európskej únie alebo iného zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore, ktorý je oprávnený poskytovať právne služby samostatne na základe profesijného titulu uvedeného v prílohe. V prílohe zákona sa uvádzajú jednotlivé profesné tituly oprávňujúce k výkonu advokácie v tom ktorom štáte. Po vstupe Slovenskej republiky do Európskej únie bude potrebné profesijne tituly uvedené v prílohe rozšíriť aj o profesijne tituly nových členských štátov 
V písmene b) sa definuje pojem hosťujúci euroadvokát. Hosťujúci euroadvokátom sa na účely zákona rozumie euroadvokát, ktorý poskytuje právne služby na území Slovenskej republiky dočasne alebo príležitostne. Dočasnosť a príležitostnosť poskytovania služieb je všeobecne novým pojmovým znakom poskytovania služieb. Obsah pojmov „dočasnosť“ a „príležitostnosť“ bude v prvom rade treba hľadať v jednotlivých rozhodnutiach Európskeho súdneho dvoru. Tým, že sa hosťujúcim euroadvokátom umožňuje poskytovať právne služby na našom území bez podstatnejších obmedzení, sa napĺňa jeden zo základných pilierov Európskej únie, ktorým je voľný pohyb tovaru a služieb.
V písmene c) sa definuje pojem usadený euroadvokát. Usadeným euroadvokátom sa na účely zákona rozumie euroadvokát, ktorý poskytuje právne služby na území Slovenskej republiky sústavne, a ktorý je zapísaný do zoznamu euroadvokátov vedenom Komorou. Tým, že sa usadeneným euroadvokátom umožňuje poskytovať právne služby na našom území bez podstatnejších obmedzení, sa napĺňa jeden zo základných pilierov Európskej únie, ktorým je voľný pohyb osôb.
V písmene d) sa definuje pojem zahraničný advokát. Zahraničným advokátom sa na účely zákona rozumie občan členského štátu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj, ktorý je oprávnený v štáte registrácie poskytovať právne služby samostatne a bez obmedzenia, a ktorý je zapísaný v zozname zahraničných advokátov vedenom Komorou. Prvým určujúcim znakom zahraničného advokáta je občianstvo. Druhým určujúcim znakom je oprávnenie poskytovať právne služby samostatne. Zahraničný advokát musí byť v domovskom štáte oprávnený poskytovať právne služby nezávisle od tretej osoby, t.j. nesmie ísť príkladmo o oprávnenie poskytovať právne služby v obdobe nášho advokátskeho koncipienta. Tretím určujúcim znakom je poskytovanie právnych služieb bez obmedzenia. Zahraničný advokát musí byť v domovskom štáte oprávnený poskytovať právne služby v oblasti práva súkromného a verejného a v rámci verejného práva i v oblasti trestného práva. Zároveň musí byť oprávnený zastupovať svojich klientov v konaní pred súdom, resp. iným orgánom verejnej moci obdobne ako advokát slovenský. Obidva určujúce znaky musia byť splnené súčasne. Posudzovať, či zahraničný advokát je oprávnený poskytovať právne služby samostatne a bez obmedzenia je v pôsobnosti Komory pričom rozhodnutie Komory je preskúmateľné súdom.
V písmene e) sa definuje pojem medzinárodný advokát. Medzinárodným advokátom sa na účely zákona rozumie občan členského štátu Svetovej obchodnej organizácie, ktorý je oprávnený v štáte registrácie poskytovať právne služby samostatne a bez obmedzenia, a ktorý je zapísaný v zozname medzinárodných advokátov vedenom Komorou. Určujúcim znakom medzinárodného advokáta je obdobne ako u zahraničného advokáta občianstvo, a oprávnenie poskytovať právne služby samostatne a bez obmedzenia.
V písmene f) sa definuje pojem príslušná komora. Príslušnou komorou sa na účely zákona rozumie samosprávna stavovská organizácia alebo iný orgán verejnej moci, ktorý je oprávnený udeliť profesijný titul, a ktorý euroadvokátovi, zahraničnému advokátovi alebo medzinárodnému advokátovi udelil profesijný titul. 
V písmene g) sa definuje pojem štát registrácie. Štátom registrácie sa na účely zákona rozumie členský štát Európskej únie alebo iný zmluvný štát Dohody o Európskom hospodárskom priestore, členský štát Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a členský štát Svetovej obchodnej organizácie, v ktorom je sídlo príslušnej komory.
V písmene h) sa definuje pojem profesijný titul. Profesijným titulom sa na účely zákona rozumie v prípade euroadvokáta profesijný titul uvedený v prílohe. V prípade zahraničného advokáta a medzinárodného advokáta je profesijným titulom profesijný titul, ktorý oprávňuje zahraničného advokáta a medzinárodného advokáta samostatne a bez obmedzenia poskytovať právne služby v štáte registrácie.
V písmene i) sa definuje pojem zahraničné združenie. Zahraničným združením sa na účely zákona rozumie zahraničná osoba, ktorej spoločníkmi sú len advokáti euroadvokáti alebo zahraničný advokáti, ktorá je oprávnená poskytovať právne služby bez obmedzenia v štáte registrácie, a ktorá nemá oprávnenie na výkon inej činnosti, a ktorej spoločníci ručia za jej záväzky celým svojím majetkom alebo zodpovedajúce poistné krytie. Zahraničnou osobou sa podľa obchodného zákonníka rozumie fyzická osoba s bydliskom alebo právnická osoba so sídlom mimo územia Slovenskej republiky. Jednotlivé určujúce znaky zahraničného združenia vyplývajú zo znakov verejnej obchodnej spoločnosti a spoločnosti s ručením obmedzeným oprávnenej poskytovať právne služby podľa tohto zákona.  

K § 31
Hosťujúci euroadvokát je oprávnený poskytovať právne služby za tých istých podmienok ako slovenský advokát. Právne služby poskytuje v súlade s podmienkami ustanovenými týmto zákonom. Základnou podmienkou výkonu advokácie hosťujúceho advokáta na našom území je spolupráca s advokátom zapísaným v zozname advokátov pri zastupovaní účastníka konania v konaní pred súdom alebo iným orgánom verejnej moci a obhajobe obvineného v trestnom konaní.
Hosťujúci euroadvokát je pri poskytovaní právnych služieb na území Slovenskej republiky povinný dodržiavať povinnosti advokáta, ktoré má advokát pri poskytovaní právnych služieb podľa tohto zákona (napr. viesť riadnu spisovú dokumentáciu, chrániť a presadzovať práva a záujmy klienta a riadiť sa jeho pokynmi, pri výkone advokácie konať čestne a svedomito, postupovať tak, aby neznižoval dôstojnosť advokátskeho stavu, odmietnuť poskytnutie právnych služieb v zákonom ustanovených prípadoch, zachovávať mlčanlivosť atď.) osobitných predpisov a stavovských predpisov Komory. Pritom je povinný dodržiavať aj právne predpisy štátu, v ktorom mu bolo udelený profesijný titul.
Ustanovenia tohto zákona, osobitných predpisov a stavovských predpisov Komory sa však pri poskytovaní právnych služieb hosťujúcim euroadvokátom nepoužijú, ak to vzhľadom na skutočnosť, že ide o dočasné a príležitostné poskytovanie právnych služieb, nie je rozumné požadovať. Týka sa to napríklad oznamovacej povinnosti advokáta voči Komore podľa § 28. Hosťujúci euroadvokát tiež nie je povinný sa finančne podieľať na činnosti Komory. 

K § 32
Hosťujúci euroadvokát je pri zastupovaní účastníka konania v konaní pred súdom alebo iným orgánom verejnej moci a obhajobe obvineného v trestnom konaní povinný spolupracovať s advokátom zapísaným v zozname advokátov. Vzájomnú spoluprácu si advokáti upravia zmluvou, ktorá musí mať písomnú formu. Zmluvou o spolupráci sa bude hosťujúci euroadvokát spravidla preukazovať na začiatku konania.

K § 33 
Písomnosti určené hosťujúcemu euroadvokátovi sa doručujú spolupracujúcemu advokátovi v jeho sídle. 

K § 34
Hosťujúci euroadvokát nemá právo hlasovať na konferencii advokátov ani právo byť volený do orgánov Komory.

K § 35
Hosťujúci euroadvokát je povinný, na požiadanie Komory, súdu alebo iného orgánu verejnej moci preukázať svoje oprávnenie vykonávať advokáciu samostatne pod niektorým z označení uvedených v prílohe a svoje poistenie zo zodpovednosti za škodu, ktorá by mohla vzniknúť v súvislosti s poskytovaním právnych služieb na území Slovenskej republiky.

K § 36
Hosťujúci euroadvokát je povinný pri poskytovaní právnych služieb používať profesijný titul vyjadrený v úradnom jazyku štátu, v ktorom mu bolo udelený profesijný titul.

K § 37
Hosťujúci euroadvokát nemôže byť účastníkom združenia založeného za účelom výkonu advokácie ani spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti, resp. spoločnosti s ručením obmedzeným oprávnenou poskytovať právne služby podľa tohto zákona.

K § 38
Usadený euroadvokát je oprávnený poskytovať právne služby na území Slovenskej republiky za podmienok a spôsobom ustanoveným týmto zákonom. Na účely tohto zákona a osobitných predpisov a v súlade s podmienkami ustanovenými týmto zákonom sa usadený euroadvokát považuje za advokáta podľa tohto zákona.  Usadený euroadvokát je povinný dodržiavať povinnosti advokáta podľa tohto zákona, osobitných predpisov a stavovských predpisov Komory bez výnimky. Pritom je povinný dodržiavať aj právne predpisy štátu, v ktorom mu bolo udelený profesijný titul.

K § 39
Usadený euroadvokát sa zapisuje do zoznamu euroadvokátov. Žiadateľ o zápis do zoznamu euroadvokátov musí v prvom rade preukázať, že je občanom členského štátu Európskej únie alebo iného zmluvného štátu Dohody o Európskom hospodárskom priestore a je oprávnený vykonávať advokáciu samostatne pod niektorým z označení uvedených v prílohe. Zároveň musí preukázať, že je poistený zo zodpovednosti za škodu z výkonu advokácie na území Slovenskej republiky. Zahraničný advokát je zároveň povinný predložiť pri zápise odporúčanie svojej samosprávnej stavovskej organizácii, resp. iného orgánu verejnej moci, ktorý mu udelil profesijný titul. 
V žiadosti o zápis do zoznamu euroadvokátov euroadvokát uvedie, či v štáte registrácie poskytuje právne služby samostatne alebo spoločne a označí právnu formu, v akej sa táto činnosť uskutočňuje, kto je spoločníkom právnickej osoby a či je oprávnený na výkon advokácie, sídlo a spôsob výkonu advokácie na území Slovenskej republiky. O zápise do zoznamu euroadvokátov vydá Komora euroadvokátovi osobitný preukaz, ktorým sa preukazuje pred súdmi a inými orgánmi na území Slovenskej republiky. O zamietavom rozhodnutí Komora žiadateľa písomne upovedomí s uvedením dôvodov, ktoré viedli k zamietnutiu žiadosti. Rozhodnutie Komory je preskúmateľné súdom podľa osobitných predpisov.

K § 40
Upravuje sa informačná povinnosť Komory. Komora bude povinná informovať príslušnú komoru o zápise euroadvokáta do zoznamu euroadvokátov, o pozastavení alebo zániku ako i o dôvodoch pozastavenia alebo zániku oprávnenia euroadvokáta poskytovať právne služby na území Slovenskej republiky a o iných skutočnostiach, ktoré môžu mať vplyv na poskytovanie právnych služieb euroadvokátom. 
Podľa odseku 2 Komora bude povinná pred začatím disciplinárneho konania proti euroadvokátovi informovať príslušnú komoru o začatí disciplinárneho konania a poskytne jej všetky dôležité informácie o disciplinárnom konaní. Príslušná komora je následne oprávnená predkladať návrhy a odporúčania predsedníctvu Komory ako odvolaciemu orgánu.
Informačná povinnosť Komory sa primerane vzťahuje i na zahraničných advokátov a medzinárodných advokátov.

K § 41
Podľa § 41, ak u usadeného euroadvokáta dôjde k pozastaveniu alebo zániku oprávnenia  poskytovať právne služby v štáte registrácie, pozastavuje sa alebo zaniká mu jeho oprávnenie poskytovať právne služby podľa tohto zákona ku dňu pozastaveniu alebo zániku tohto oprávnenia v štáte registrácie. Komora o tom bez zbytočného odkladu čo sa o tom dozvedela vykoná v zozname euroadvokátov záznam. 

K § 42
Usadený euroadvokát je povinný pri poskytovaní právnych služieb používať svoj profesijný titul vyjadrený v úradnom jazyku štátu registrácie. Ak je spoločníkom zahraničnej alebo tuzemskej právnickej osoby oprávnenej poskytovať právne služby môže pripojiť k profesijnému titulu aj obchodné meno s právnou formou tejto právnickej osoby.

K § 43
Usadený euroadvokát má právo účastniť sa konferencie advokátov a hlasovať o všetkých základných otázkach advokátov. Usadený euroadvokát na druhej strane nemá právo byť volený do orgánov Komory.

K § 44 
Usadený euroadvokát môže byť účastníkom združenia založeného za účelom výkonu advokácie alebo spoločníkom verejnej obchodnej spoločnosti, resp. spoločnosti s ručením obmedzeným oprávnenou poskytovať právne služby podľa tohto zákona.

K § 45
Organizačná zložka zahraničného združenia, ktorého štatutárnym orgánom je advokát, usadený euroadvokát alebo zahraničný advokát môže poskytovať právne služby podľa tohto zákona za tých istých podmienok ako slovenská právnická osoba oprávnená poskytovať právne služby podľa tohto zákona.
Ak spoločníci zahraničného združenia neručia za záväzky spoločnosti celým svojim majetkom vyžaduje sa povinné poistné krytie.
V odseku 2 sa sleduje zásada vzájomnosti vyjadrená v § 46

K § 46
Pre zachovanie zásady rovnakého zaobchádzania sa v § 46 upravuje doložka vzájomnosti pre zahraničných advokátov.  

K § 47
Zahraničný advokát je oprávnený poskytovať právne služby na území Slovenskej republiky za podmienok a spôsobom ustanoveným týmto zákonom. Na účely tohto zákona a osobitných predpisov a v súlade s podmienkami ustanovenými týmto zákonom sa zahraničný advokát považuje za advokáta podľa tohto zákona. Zahraničný advokát je povinný dodržiavať povinnosti advokáta podľa tohto zákona, osobitných predpisov a stavovských predpisov Komory bez výnimky. Pritom je povinný dodržiavať aj právne predpisy štátu, v ktorom mu bolo udelený profesijný titul.

K § 48
Zahraničný advokát sa zapisuje do zoznamu zahraničných advokátov. Žiadateľ o zápis do zoznamu zahraničných advokátov musí v prvom rade preukázať, že je občanom členského štátu Organizácie pre hospodársku spoluprácu a rozvoj a je oprávnený vykonávať advokáciu samostatne a bez obmedzenia v štáte registrácie. Zároveň musí preukázať, že je poistený zo zodpovednosti za škodu z výkonu advokácie na území Slovenskej republiky. Zahraničný advokát je zároveň povinný predložiť pri zápise odporúčanie svojej samosprávnej stavovskej organizácii, resp. iného orgánu verejnej moci, ktorý mu udelil profesijný titul. 
V žiadosti o zápis do zoznamu zahraničných advokátov zahraničný advokát uvedie, či v štáte registrácie poskytuje právne služby samostatne alebo spoločne a označí právnu formu, v akej sa táto činnosť uskutočňuje, kto je spoločníkom právnickej osoby a či je oprávnený na výkon advokácie, sídlo a spôsob výkonu advokácie na území Slovenskej republiky. O zápise do zoznamu euroadvokátov vydá Komora zahraničnému advokátovi osobitný preukaz, ktorým sa preukazuje pred súdmi a inými orgánmi na území Slovenskej republiky. O zamietavom rozhodnutí Komora žiadateľa písomne upovedomí s uvedením dôvodov, ktoré viedli k zamietnutiu žiadosti. Rozhodnutie Komory je preskúmateľné súdom podľa osobitných predpisov.

K § 49
Na zahraničného advokáta sa primerane použijú ustanovenia o usadenom euroadvokátovi.

K § 50
Pre zachovanie zásady rovnakého zaobchádzania sa v § 50 upravuje doložka vzájomnosti pre medzinárodných advokátov.  

K § 51
Medzinárodný advokát je oprávnený poskytovať právne služby len v práve štátu registrácie a v medzinárodnom práve. Na účely tohto zákona a osobitných predpisov )a v súlade s podmienkami ustanovenými týmto zákonom sa usadený euroadvokát považuje za advokáta podľa tohto zákona. Medzinárodný advokát je povinný dodržiavať povinnosti advokáta podľa tohto zákona, osobitných predpisov a stavovských predpisov Komory. Pritom je povinný dodržiavať aj právne predpisy štátu registrácie.

K § 52
Z výkonu činnosti medzinárodného advokáta je vylúčené zastupovanie v zákone upravenom konaní pred súdmi inými orgánmi verejnej moci a správa majetku klientov.

K § 53
Upravujú sa podmienky zápisu medzinárodného advokáta do zoznamu medzinárodných advokátov.

K § 54
Na medzinárodného advokáta sa primerane použijú niektoré ustanovenia o usadenom euroadvokátovi.

K § 55
Medzinárodný advokát nemôže zamestnávať advokátskeho koncipienta.

K § 56 až 60
V oblasti disciplinárnych opatrení a disciplinárneho konania sa za subjekt sankčných postihov určuje aj advokátsky koncipient, zahraničný advokát a medzinárodný advokát. Za disciplinárne previnenie sa podľa novej úpravy považuje nielen porušenie povinností vyplývajúcich zo zákona ale aj zo stavovských predpisov.
Rozsah disciplinárnych opatrení sa rozširuje o verejné napomenutie, pričom sa upravuje aj maximálna hranica peňažnej pokuty do výšky stonásobku minimálnej mesačnej mzdy ustanovenej osobitným predpisom. Stanovenie pevnej sumy pokuty by viedlo k budúcim tlakom na jej zvyšovanie z dôvodu inflácie, ktorá by sa prejavovala zbytočným tlakom na novelizáciu predpisu. Výnosy z pokút sú príjmom Komory. Disciplinárne opatrenia je nutné aplikovať následnej postupnosti za sebou.
Rozširuje a zdokonaľuje sa tiež úprava disciplinárneho konania. Disciplinárne konanie sa môže začať nielen na návrh predsedu revíznej komisie ale aj na návrh ministra spravodlivosti Slovenskej republiky. Zakotvuje sa povinnosť disciplinárne obvineného uhrádzať komore paušálne náhrady disciplinárneho konania. Novým spôsobom sa upravuje  subjektívna a objektívna lehota začatia disciplinárneho konania (6 mesiacov, resp. 2 roky). Určuje sa štruktúra a obsah disciplinárneho rozhodnutia a jeho doručovanie účastníkom konania. Zákon sa dopĺňa výslovným ustanovením o tom, že odvolanie proti rozhodnutiu disciplinárneho senátu má odkladný účinok. Upravujú sa tiež podmienky zahladenia disciplinárneho odsúdenia.

K § 61
Upravuje sa kto je advokátskym koncipientom a kto vedie zoznam advokátskych koncipientov. 

K § 62
V navrhovanom ustanovení sa spresňujú podmienky, ktoré musí spĺňať žiadateľ o zápis do zoznamu advokátskych koncipientov v čase podania svojej žiadosti. Základným predpokladom pre zápis je splnenie podmienok uvedených v odseku 1 a podanie žiadosti o zápis.

K § 63
Ustanovenie bolo navrhnuté z dôvodu odstránenia niektorých nejasností, ktoré by mohli vzniknúť pri ukončení pracovného pomeru advokátskeho koncipienta k právnickej osobe. 

K § 64
Pracovný pomer advokátskeho koncipienta sa riadi pracovnoprávnymi predpismi. Advokátsky koncipient vykonáva pod vedením a dohľadom advokáta, spoločníka verejnej obchodnej spoločnosti alebo konateľa spoločnosti s ručením obmedzeným právnu prax, ktorej účelom je nadobudnúť vedomosti a osvojiť si skúsenosti potrebné na výkon advokácie. Počas tejto praxe je advokát oprávnený poveriť advokátskeho koncipienta vykonaním jednotlivých úkonov právnych služieb, ktoré advokátsky koncipient robí samostatne. Advokátsky koncipient je pri výkone právnej praxe povinný postupovať v súlade s týmto zákonom, stavovskými predpismi a pokynmi advokáta. Komora môže prispieť advokátovi, verejnej obchodnej spoločnosti alebo spoločnosti s ručením obmedzeným na výchovu advokátskeho koncipienta. Advokát, verejná obchodná spoločnosť alebo spoločnosť s ručením obmedzeným, ktorá zamestnáva advokátskeho koncipienta, sú povinní vytvárať také pracovné podmienky, ktoré advokátskemu koncipientovi umožnia riadnu prípravu na povolanie advokáta. Advokátskemu koncipientovi musí byť najmä umožnená účasť na školeniach usporiadaných komorou, riadna príprava na advokátsku skúšku, ako aj účasť na advokátskej skúške.

K § 65
Ustanovenie bolo navrhnuté s ohľadom reagovať na nové pojmy zavedené do pracovnoprávnych predpisov.

K § 66
Z doterajšej Slovenskej advokátskej komory a Komory komerčných právnikov Slovenskej republiky sa zriaďuje Slovenská advokátska komora podľa tohto zákona.

Pre riadnu činnosť komory ako samosprávnej stavovskej organizácie je nutné zabezpečiť okrem fungovania stálych orgánov a kancelárie Komory aj činnosť poradných orgánov, ktoré môžu vznikať „ad hoc“ alebo plánovito. Ide najmä o rôzne odborné komisie, ktoré vyhotovujú stanoviská k materiálom, ktoré na Komoru prichádzajú zo štátnych alebo iných orgánov, alebo pripravujú podnety pre rôzne legislatívne činnosti na odstránenie problémov zistených pri každodennej aplikačnej praxi.
Rozsah, zameranie, zloženie a kompetencie uvedených poradných orgánov budú určovať stavovské predpisy.

K § 67
Okrem zákona o advokácii, ktorý upravuje základné otázky výkonu advokátskeho povolania, riešia sa niektoré podrobnosti aj v stavovských predpisoch Komory.
V § 36 písm. b) je obsiahnutý demonštratívny výpočet stavovských predpisov. Podľa uvedeného ustanovenia schvaľuje konferencia advokátov advokátsky poriadok, organizačný poriadok, rokovací poriadok, volebný poriadok a disciplinárny poriadok komory. Okrem týchto vnútrokomorových predpisov môže Komora schváliť aj iné stavovské predpisy, ako sú napr. v súčasnosti platné Zásady výkonu advokácie. 

K § 68
Konferenciu advokátov zvoláva predsedníctvo komory najmenej raz za tri roky. Ak o to písomne požiada aspoň jedna tretina advokátov alebo revízna komisia, predsedníctvo komory je povinné zvolať ju do dvoch mesiacov od doručenia žiadosti. Advokát môže písomne splnomocniť iného advokáta, aby ho zastúpil na konferencii advokátov. Podpis splnomocniteľa musí byť osvedčený podľa osobitných predpisov. Zastúpený advokát sa považuje na konferencii advokátov za prítomného. Konferencia advokátov je uznášaniaschopná, ak je prítomná aspoň jedna tretina advokátov. Na platnosť rozhodnutia konferencie advokátov je potrebný súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných advokátov. Ak konferencia advokátov nie je uznášaniaschopná podľa odseku 3, jej rokovanie sa preruší na jednu hodinu. Po jej uplynutí je uznášaniaschopná s počtom prítomných advokátov. Na platnosť rozhodnutia konferencie advokátov stačí súhlas nadpolovičnej väčšiny prítomných advokátov.

K § 69
Upravuje sa kompetencia konferencie advokátov.

K § 70
Činnosť komory riadi medzi konferenciami advokátov predsedníctvo komory. 

K § 71
Vzhľadom na implementáciu smerníc ES bolo potrebné v slovenskom právnom poriadku určiť orgán, ktorý bude spolupracovať s príslušnou zahraničnou stavovskou organizáciou v domácej krajine zahraničného advokáta. Tiež bolo potrebné rozšíriť kompetencie Komory ako správneho orgánu o vedenie zoznamu zahraničných advokátov a o veľmi významné právo odoprieť vykonanie zápisu zahraničného advokáta v prípade nenaplnenia doložky vzájomnosti.
Ustanovenie v písmene d) bolo navrhnuté s ohľadom reagovať na zrušenie štátnej arbitráže v Slovenskom právnom poriadku.
Vzhľadom na implementáciu smerníc ES bolo potrebné v § 38 písm. h) určiť orgán, ktorý bude v medziach citovaných smerníc spolupracovať s príslušnou zahraničnou stavovskou organizáciou v domácej krajine zahraničného advokáta.
Ustanovenie § 38 ods. 3 bolo navrhnuté s cieľom upresniť rozhodovaciu právomoc predsedu (opatrenia a rozhodnutia predsedu SAK) v čase medzi zasadnutiami predsedníctva. Predsedníctvo SAK je aktívne legitimované zasiahnuť do rozhodovacej právomoci predsedu tak, že vydané opatrenia alebo rozhodnutia môže zmeniť. 

K § 72
Deklaruje sa existencia kancelárie komory, ktorá plní úlohy spojené s organizačným, technickým a administratívnym zabezpečením činnosti Komory plní kancelária Komory.

K § 73
Revízna komisia, ako najvyšší kontrolný stavovský orgán, je povinná kontrolovať i súlad jednotlivých rozhodnutí alebo opatrení s právnym poriadkom SR a internými stavovskými akty. Ustanovenie bolo navrhnuté za účelom rozšírenia právomoci revíznej komisie o možnosť podania návrhu na zrušenie alebo zmenu takéhoto stavovského aktu. 

K § 74
Význam a dôležitosť disciplinárnej komisie ako jedného zo štyroch základných orgánov Komory je natoľko závažný, že v návrhu sa pristúpilo ku konkrétnejšiemu  vymedzeniu jej právomocí oproti súčasnému stavu.

K § 75
Okrem zákona o advokácii, ktorý upravuje základné otázky výkonu advokátskeho povolania, riešia sa niektoré podrobnosti aj v stavovských predpisoch Komory, uzneseniach konferencie advokátov a uzneseniach predsedníctva Komory.

K § 76
Slovenská advokátska komora a Komora komerčných právnikov sú osobitnou kategóriou záujmovej samosprávy. Obidve komory vznikli a pôsobia ex lége a majú povinné členstvo, na ktoré sa viaže výkon funkcie advokáta, resp. výkon funkcie komerčného právnika. Obidvom komora bolo zákonom zverené plnenie určitých úloh verejnej správy, a to najmä dohľad nad činnosťou osôb oprávnených poskytovať právne služby. 
Každá existencia dvoch orgánov verejnej moci vykonávajúcich identický dohľad je neefektívna a je priam nežiadúca. Vzájomná existencia takýchto orgánov je zároveň spôsobilá vytvoriť nerovné podmienky na trhu (súperenie komôr o svojich členov).
Splynutie komôr je systémovým krokom, ktorý zabezpečí rovnosť podmienok na trhu s právnymi službami a ujednotí podmienky pre poskytovanie právnych služieb. Splynutím sa zároveň vytvorí jediný orgán oprávnený vykonávať dohľad nad osobami oprávnenými poskytovať právne služby. 

K § 77 
Advokát zapísaný do zoznamu advokátov vedenom podľa doterajších predpisov a komerčný právnik zapísaný do zoznamu komerčných právnikov vedenom podľa doterajších predpisov sa stáva advokátom podľa tohto zákona. Komora ich zapíše do zoznamu advokátov bez žiadosti. Ich oprávnenie na poskytovanie právnych služieb do okamihu zápisu do zoznamu advokátov nie je týmto zákonom dotknuté. Ich doterajšia činnosť sa na účely osobitných predpisov považuje za činnosť advokáta. Advokátsky koncipient zapísaný do zoznamu advokátskych koncipientov vedenom podľa doterajších predpisov a právny čakateľ komerčného právnika zapísaný do zoznamu právnych čakateľov sa stáva advokátskym koncipientom podľa tohto zákona. Komora ich zapíše do zoznamu advokátskych koncipientov bez žiadosti. Advokátska skúška zložená podľa doterajších predpisov a odborná skúška komerčného právnika zložená podľa doterajších predpisov sa považuje za advokátsku skúšku podľa tohto zákona. Prax advokátskeho koncipienta vykonávaná podľa doterajších predpisov a prax právneho čakateľa komerčného právnika vykonávaná podľa doterajších predpisov sa považuje za právnu prax advokátskeho koncipienta podľa tohto zákona. 
Advokát, ktorý bol ako komerčný právnik zapísaný do zoznamu advokátov podľa odseku 1, nemusí vykonávať obhajobu v trestnom konaní skôr, ako po uplynutí troch rokov od účinnosti tohto zákona.

K § 78
Advokátska skúška zložená do 31. decembra 1992 podľa zákona Českej národnej rady č. 128/1990 Sb. o advokácii sa považuje za advokátsku skúšku podľa tohto zákona. Za právnické vzdelanie podľa § 3 ods. 1 písm. b) a § 62 písm. b) sa považuje tiež vysokoškolské právnické vzdelanie druhého stupňa získané na právnickej fakulte so sídlom na území Českej a Slovenskej Federatívnej Republiky.

K § 79
Ustanovuje sa kontinuita disciplinárnej zodpovednosti, disciplinárneho konania a disciplinárnych rozhodnutí Komory komerčných právnikov.  

K § 80
Ustanovuje sa kontinuita práva dovolávať sa ochrany na súde proti rozhodnutiam komory komerčných právnikov o zápise do zoznamu komerčných právnikov, o vyčiarknutí zo zoznamu komerčných právnikov, resp. pozastavení výkonu činnosti komerčného právnika.

K § 81
Ustanovuje sa kontinuita plynutia lehôt.

K § 82
Upravuje sa zvolanie konferencie advokátov a zloženie predsedníctva Komory, disciplinárnej komisie Komory a revíznej komisie Komory.

K § 83
Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej republiky sa splnomocňuje na vydanie všeobecne záväzného predpisu o odmenách a náhradách advokátov za poskytovanie právnych služieb.

K § 84
V záujme dôsledného naplnenia stratégie boja proti korupcii a princípu nulovej tolerancie v právnických profesiách sa vo vzťahu k novej úprave bezúhonnosti  navrhuje ustanoviť Komore povinnosť vyčiarknuť zo zoznamu advokátov, resp. koncipientov toho, kto nové požiadavky kladené na bezúhonnosť pri výkone advokácie nenapĺňa. Aby si Komora mohla overiť bezúhonnosť svojich členov ustanovuje sa advokátom a advokátskym koncipientom povinnosť predložiť v stanovenej lehote odpis z registra trestov. Účinnosť ustanovenia sa navrhuje posunúť ku dňu nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii. 

K § 85
Pre zachovanie zásady rovnakého zaobchádzania sa v § 52b upravuje doložka vzájomnosti pre usadených euroadvokátov.  Navrhuje sa aby ustanovenie stratilo účinnosť dňom nadobudnutia platnosti zmluvy o pristúpení Slovenskej republiky k Európskym spoločenstvám a Európskej únii. 

K § 86
Navrhuje sa zrušiť zákon Slovenskej národnej rady č. 132/1990 Zb. o advokácii v znení zákona č. 302/1999 Z. z., zákon Slovenskej národnej rady č. 129/1991 Zb.  komerčných právnikoch v znení zákona  Národnej rady Slovenskej republiky č. 149/1994 Z. z. zákona č. 448/2001 Z. z., vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 591/2002 Z. z. o odmenách komerčných právnikov za poskytovanie právnej pomoci a vyhláška Ministerstva spravodlivosti Slovenskej republiky č. 163/2002 Z. z. o odmenách a náhradách advokátov za poskytovanie právnych služieb.

K prílohe zákona
Uvádzajú sa Profesijné tituly, ktoré oprávňujú poskytovať právne služby v členských štátoch Európskej únie a zmluvných štátoch Dohody o Európskom hospodárskom priestore samostatne a bez obmedzenia.

K Článku II 
Vzhľadom na nutnosť regulovať zo strany štátu výkon určitých profesií a vzhľadom na navrhované ustanovenie § 1 ods.2 súčasne so zabezpečením aplikácie § 118 Trestného zákona alebo § 24 ods.1 písm. d) zákona o priestupkoch je potrebné vyňať zo živností činnosti, ktorých spoločným menovateľom je poskytovanie právnych služieb za odmenu. Uvedené opatrenie je vyvolané tou skutočnosťou, že okrem profesií uvedených v § 1 ods. 3 a 4 návrhu by mohol veľký počet subjektov poskytovať právne služby za odmenu v rámci rôznych poradenských alebo sprostredkovateľských agentúr bez príslušnej disciplinárnej (disciplinárne konanie sťažovateľa upravené príslušnými predpismi) a finančnej zodpovednosti (najmä dostupné a dostatočné poistné krytie za škodu spôsobenú pri výkone povolania), a tak by dochádzalo k obchádzaniu účelu novely. 

K Článku  III

Vzhľadom na predpokladanú dĺžku legislatívneho procesu a dostatočnú legisvakanciu sa navrhuje, aby zákon nadobudol účinnosť 1. januára 2004.