REVÍZIA DOHODY Z COTONOU

Konsolidované zmeny znenia Dohody z Cotonou

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté 
- Dohoda na znení, ktoré sa ruší: ~~prečiarknuté~~
- Uvedené je len revidované znenie: obsah umožňuje čitateľovi ľahšie zaradiť zmeny a doplnenia do širšieho textu dohody (kapitoly so zmenami a doplneniami: tučným písmom a kurzívou)

DOHODA Z COTONOU

OBSAH

PREAMBULA

ČASŤ 1: 	VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

Hlava I – 	Ciele, zásady a účastníci
Kapitola 1: 	Ciele a zásady
Kapitola 2: 	Účastníci partnerstva
Hlava II – 	Politický rozmer

ČASŤ 2: 	INŠTITUCIONÁLNE USTANOVENIA

ČASŤ 3: 	STRATÉGIE SPOLUPRÁCE

Hlava I – 	Rozvojové stratégie
Kapitola 1: 	Všeobecný rámec
Kapitola 2: 	Oblasti podpory
Oddiel 1: 	Hospodársky rozvoj
Oddiel 2: 	Spoločenský a ľudský rozvoj
Oddiel 3: 	Regionálna spolupráca a rozvoj
Oddiel 4: 	Tematické a prierezové otázky
Hlava II – 	Hospodárska a obchodná spolupráca
Kapitola 1: 	Ciele a zásady
Kapitola 2: 	Nové obchodné dojednania
Kapitola 3: 	Spolupráca na medzinárodných fórach
Kapitola 4: 	Obchod so službami
Kapitola 5: 	Oblasti súvisiace s obchodom
Kapitola 6: 	Spolupráca v iných oblastiach

ČASŤ 4: 	ROZVOJ FINANČNEJ SPOLUPRÁCE

Hlava I – 	Všeobecné ustanovenia
Kapitola 1: 	Ciele, zásady, usmernenia a nárok
Kapitola 2: 	Pôsobnosť a podstata financovania
Hlava II – 	Finančná spolupráca
Kapitola 1: 	Finančné zdroje
Kapitola 2: 	Dlh a podpora štrukturálnej úprave
Kapitola 3: 	Podpora v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu
Kapitola 4: 	Podpora odvetvovej politiky
Kapitola 5: 	Mikroprojekty a decentralizovaná spolupráca
Kapitola 6: 	Humanitárna pomoc a pomoc v núdzi
Kapitola 7: 	Podpora investícií a rozvoja súkromného sektora 
Hlava III – 	Technická spolupráca
Hlava IV – 	Postupy a systémy riadenia

ČASŤ 5: 	VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE NAJMENEJ ROZVINUTÉ,
	SUCHOZEMSKÉ A OSTROVNÉ ŠTÁTY AKT (LDLICS)

Kapitola 1: 	Všeobecné ustanovenia
Kapitola 2: 	Najmenej rozvinuté štáty AKT
Kapitola 3: 	Suchozemské štáty AKT
Kapitola 4: 	Ostrovné štáty AKT

ČASŤ 6: 	ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

Článok 96:	Podstatné súčasti: konzultačný postup a primerané opatrenia
Článok 97:	Konzultačný postup a primerané opatrenia

	

PREAMBULA

SO ZRETEĽOM NA Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva na jednej strane, a Georgetownskou dohodou o založení Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov (AKT) na strane druhej;

POVTRDZUJÚC svoj záväzok spolupracovať smerom k dosiahnutiu cieľov odstránenia chudoby, trvalo udržateľného rozvoja a postupnej integrácie krajín AKT do svetového hospodárstva;

UISŤUJÚC o svojom záväzku významne prispieť prostredníctvom spolupráce k hospodárskemu, spoločenskému a kultúrnemu rozvoju štátov AKT a k väčšiemu blahobytu ich obyvateľstva, a pomáhať im čeliť výzvam globalizácie a posilňovať partnerstvo AKT-EÚ pri úsilí dať procesu globalizácie silnejší sociálny rozmer;

OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC svoju vôľu oživiť nadštandardné vzťahy a vykonávať komplexný a integrovaný prístup k posilnenému partnerstvu založenému na politickom dialógu, rozvojovej spolupráci, a hospodárskych a obchodných vzťahoch;

UZNÁVAJÚC, že politické prostredie zaručujúce mier, bezpečnosť a stabilitu, dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti a dobrej vlády, je súčasťou a oblasťou dlhodobého rozvoja; uznávajúc, že zodpovednosť za vytvorenie takéhoto prostredia leží prvotne na samotných dotknutých krajinách;

UZNÁVAJÚC, že politiky stabilného a trvalo udržateľného rozvoja sú predpokladom rozvoja;

S ODKAZOM na zásady Charty Spojených národov a pripomínajúc Všeobecnú deklaráciu o ľudských právach, závery Viedenskej konferencie z roku 1993 o ľudských právach, dohovory o občianskych a politických právach a o hospodárskych, sociálnych a kultúrnych právach, Dohovor o právach dieťaťa, Dohovor o odstránení všetkých foriem diskriminácie voči ženám, medzinárodný dohovor o odstránení všetkých foriem rasovej diskriminácie, Ženevské dohovory z roku 1949 a ostatné listiny medzinárodného humanitárneho práva, Dohovor z roku 1954 týkajúci sa štatútu osôb bez štátnej príslušnosti, Ženevský dohovor z roku 1951 týkajúci sa štatútu utečenca a newyorský protokol z roku 1967 týkajúci sa štatútu utečenca;

POVAŽUJÚC Dohovor Rady Európy o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Africkú Chartu o ľudských právach a Americký Dohovor o ľudských právach za pozitívne regionálne príspevky k dodržiavaniu ľudských práv v Európskej únii a štátoch AKT;

OPÄTOVNE POTVRDZUJÚC, že najzávažnejšie zločiny vyvolávajúce obavy medzinárodného spoločenstva nesmú zostať nepotrestané a že sa musí zabezpečiť ich účinné stíhanie prostredníctvom prijímania opatrení na vnútroštátnej úrovni a zlepšovaním globálnej spolupráce; BERÚC DO ÚVAHY, že zriadenie a účinné fungovanie Medzinárodného trestného súdu predstavujú dôležitý krok vpred pre mier a medzinárodnú spravodlivosť;

PRIPOMÍNAJÚC deklarácie z Libreville a Santo Dominga z roku 1997 a 1999 na summitoch hláv štátov a vlád krajín AKT;

~~DOMNIEVAJÚC SA, že rozvoj cieľov a zásad dohodnutých konferenciami Organizácie spojených národov a cieľa stanoveného Výborom OECD pre rozvojovú pomoc o znížení podielu ľudí žijúcich v extrémnej chudobe do roku 2015 na jednu polovicu, poskytuje jasnú víziu a musí podporiť spoluprácu AKT-EÚ v rámci tejto dohody;~~

DOMNIEVAJÚC SA, že rozvojové ciele tisícročia, ktoré vychádzajú z Miléniovej deklarácie prijatej Valným zhromaždením Organizácie Spojených národov v roku 2000, najmä eliminácia extrémnej chudoby a hladu, ako aj rozvojové ciele a zásady dohodnuté na konferenciách Organizácie Spojených národov poskytujú jasnú víziu a musia podporiť spoluprácu AKT-EÚ v rámci tejto dohody;  

VENUJÚC mimoriadnu pozornosť záväzkom z konferencií OSN v Riu, Viedni, Káhire, Kodani, Pekingu, Istanbule a Ríme, a uznávajúc potrebu ďalších krokov, ktoré treba prijať na dosiahnutie cieľov a vykonanie akčných programov, ktoré boli na týchto fórach vyhotovené;

S ÚSILÍM o dodržiavanie základných pracovných práv, berúc do úvahy zásady stanovené v príslušných dohovoroch Medzinárodnej organizácie práce;

PRIPOMÍNAJÚC záväzky v rámci Svetovej obchodnej organizácie,

ROZHODLI SA UZAVRIEŤ TÚTO DOHODU:

ČASŤ 1

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA

HLAVA I

Ciele, zásady a účastníci

KAPITOLA 2

Účastníci partnerstva

ČLÁNOK 4

Všeobecný prístup

Štáty AKT určia rozvojové zásady, stratégie, a modely svojich hospodárstiev a spoločností za plnej suverenity.  Vypracujú so spoločenstvom kooperačné programy stanovené v tejto dohode.  Avšak strany uznávajú doplňujúcu úlohu a potenciál pre prispenie neštátnych účastníkov a miestnych decentralizovaných orgánov  k rozvojovému procesu.  Na tento účel a za podmienok stanovených v tejto dohode neštátni účastníci a miestne decentralizované orgány tam, kde je to primerané :

–	budú informovaní a zainteresovaní do konzultácií o politikách a stratégiách spolupráce, o prioritách spolupráce najmä v oblastiach, ktoré sa ich týkajú alebo ich priamo ovplyvňujú, a o politickom dialógu;

–	poskytnú sa im finančné zdroje za podmienok stanovených v tejto dohode tak, aby sa podporili rozvojové procesy;

–	budú zainteresovaní do vykonávania kooperačných projektov a programov v oblastiach, ktoré sa ich týkajú, alebo v ktorých majú komparatívnu výhodu;

–	poskytne sa im podpora budovania kapacít v kritických oblastiach tak, aby sa posilnili schopnosti účastníkov, najmä pokiaľ ide o organizáciu a reprezentáciu, a vytváranie konzultačných mechanizmov vrátane kanálov komunikácie a dialógu, a podpory strategických spojenectiev.

HLAVA II

Politický rozmer

ČLÁNOK 8

Politický dialóg

1.   Strany sa pravidelne zúčastňujú komplexného, vyváženého a hlbokého politického dialógu vedúceho k záväzkom na oboch stranách.

2.   Cieľom tohto dialógu je výmena informácií, zveľaďovanie vzájomného porozumenia, a uľahčovanie určovania dohodnutých priorít a spoločnej agendy, najmä uznávaním existujúcich spätostí medzi rôznymi aspektmi vzťahov medzi stranami, a rôznymi oblasťami spolupráce tak, ako sú stanovené v tejto dohode.  Dialóg má uľahčovať konzultácie medzi stranami v rámci medzinárodných fór.  Ciele dialógu zahŕňajú taktiež zabraňovanie situáciám, v ktorých jedna strana môže považovať za nevyhnutné uchýliť sa ~~k doložke o nevykonaní~~ ku konzultačným postupom uvedeným v článkoch 96 a 97.

3.   Dialóg pokrýva všetky ciele stanovené v tejto dohode, ako aj otázky spoločného, všeobecného, regionálneho alebo subregionálneho záujmu.  Strany prostredníctvom dialógu prispievajú k mieru, bezpečnosti a stabilite, a podporujú stabilné a demokratické politické prostredie.  Dialóg zahŕňa kooperačné stratégie, ako aj globálne a odvetvové politiky, vrátane otázok životného prostredia, pohlavia, migrácie a otázok týkajúcich sa kultúrneho dedičstva. 

4.   Dialóg sa medzi iným sústredí na konkrétne politické otázky vzájomného záujmu a všeobecného významu pre dosiahnutie cieľov tejto dohody, ako je obchod so zbraňami, nadmerné vojenské výdavky, drogy a organizovaný zločin, alebo etnická, náboženská, či rasová diskriminácia.  Dialóg taktiež zahŕňa pravidelné hodnotenie vývoja týkajúceho sa dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad, zákonnosti a dobrého spôsobu vládnutia.

5.   Široko založené politiky podpory mieru a predchádzania, zvládnutia a riešenia násilných konfliktov hrajú v tomto dialógu kľúčovú úlohu, tak ako potreba brať plne do úvahy cieľ mieru a demokratickej stability pri vymedzovaní prioritných oblastí spolupráce.

6. Dialóg sa vedie pružným spôsobom. Dialóg je podľa potreby formálny alebo neformálny, pričom je vedený vo vnútri aj mimo inštitucionálneho rámca vrátane skupiny krajín AKT, Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT-EÚ, v primeranom formáte a na primeranej úrovni, vrátane regionálnej, subregionálnej a národnej úrovni. 
6a Tam, kde je to vhodné a s cieľom  zabrániť vzniku situácií, keď jedna strana môže považovať za nevyhnutné uplatniť konzultačný postup stanovený v článku 96, je dialóg o nevyhnutných súčastiach systematický a formalizovaný v súlade s pravidlami uvedenými v prílohe VII.

7.   Regionálne a subregionálne organizácie, ako aj zástupcovia občianskej spoločnosti sú pridružení k tomuto dialógu.

ČLÁNOK 9

Nevyhnutné súčasti týkajúce sa ľudských práv, demokratických zásad a právneho štátu, a základná súčasť týkajúca sa dobrej správy a riadenia

1.   Spolupráca je smerovaná k trvale udržateľnému rozvoju zameranému na človeka, ktorý je hlavným protagonistom a beneficientom rozvoja; toto zahŕňa dodržiavanie a podporu všetkých ľudských práv.

Dodržiavanie všetkých ľudských práv a základných slobôd, vrátane dodržiavania základných sociálnych práv, demokracie založenej na zákonnosti a transparentnom a zodpovednom spôsobe vládnutia, je neoddeliteľnou súčasťou trvale udržateľného rozvoja.

2.   Strany odkazujú na svoje medzinárodné povinnosti a záväzky týkajúce sa dodržiavania ľudských práv  Opätovne potvrdzujú svoj hlboký vzťah k ľudskej dôstojnosti a ľudským právam, ktoré sú legitímnymi ašpiráciami jednotlivcov aj ľudu.    Ľudské práva sú všeobecné, nedeliteľné a vzájomne prepojené.  Strany sa zaväzujú podporovať a ochraňovať všetky základné slobody a ľudské práva, či už sú občianske alebo politické, hospodárske, sociálne alebo kultúrne.  V tejto súvislosti strany opätovne potvrdzujú rovnosť mužov a žien.

Strany opätovne potvrdzujú, že demokratizácia, rozvoj a ochrana základných slobôd sú navzájom prepojené a vzájomne sa posilňujú.  Demokratické zásady sú všeobecne uznávané zásady podporujúce organizáciu štátu na zabezpečenie legitímnosti jeho autority, legálnosti jeho krokov odrážajúcich sa v ústavnom, legislatívnom a regulačnom systéme, a existencii mechanizmov účasti riadenia vecí verejných.  Na základe všeobecne uznávaných zásad si každá krajina vytvára svoju demokratickú kultúru.

Štruktúra vlády a výsady v rôznych právomociach sú založené na zákonnosti, ktorá zahŕňa najmä účinné a prístupné prostriedky právnej nápravy, a nezávislý právny systém zaručujúci rovnosť pred zákonom, a výkonnú moc plne podriadenú zákonu.

Dodržiavanie ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti, ktoré podporujú partnerstvo AKT-EÚ, majú podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať kľúčové súčasti tejto dohody.

3.   V kontexte politického a inštitucionálneho prostredia presadzujúceho ľudské práva, demokratické zásady a zákonnosť, je dobrý spôsob vládnutia transparentným a zodpovedným spôsobom riadenia ľudských, prírodných, hospodárskych a finančných zdrojov za účelom spravodlivého a trvalo udržateľného rozvoja.  Zahŕňa jasné rozhodovacie postupy na úrovni verejných orgánov, transparentné a zodpovedné inštitúcie, prioritu práva pri správe a rozdeľovaní zdrojov a budovaní kapacít na vypracovanie a vykonávanie opatrení zameraných najmä na zabránenie a boj s korupciou.
Dobrý spôsob vládnutia, ktorý podporuje partnerstvo AKT-EÚ, má podporovať aj domácu a zahraničnú politiku strán a predstavovať základnú súčasť tejto dohody.  Strany súhlasia s tým, že iba vážne prípady korupcie, vrátane skutkov úplatkárstva vedúceho k takejto korupcii tak, ako sú vymedzené v článku 97, predstavujú porušenie tejto súčasti.

4.   Partnerstvo aktívne podporuje rozvoj ľudských práv, demokratizačné procesy, konsolidáciu a zákonnosť, a dobrý spôsob vládnutia.

Tieto oblasti sú dôležitým predmetom politického dialógu.  V kontexte tohto dialógu strany prikladajú zvláštny význam priebežným zmenám a kontinuite dosahovaného pokroku.  Toto pravidelné zhodnotenie berie do úvahy hospodársky, spoločenské, kultúrne a historické súvislosti každej krajiny.

Tieto oblasti budú taktiež cieľom podpory rozvojových stratégií.  Spoločenstvo poskytuje podporu politickým, inštitucionálnym a právnym reformám, a budovaniu kapacít účastníkov z verejného a súkromného sektora a občianskej spoločnosti v rámci stratégií spoločne dohodnutých medzi dotknutým štátom a spoločenstvom.

ČLÁNOK 11

Politika budovania mieru, prevencia a riešenie konfliktov

1.	Strany sledujú v rámci partnerstva aktívnu, komplexnú a integrovanú politiku budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov.  Táto je založená na zásade vlastníctva.  Sústreďuje sa najmä na budovanie regionálnych, subregionálnych a národných kapacít, a na zabránenie násilným konfliktom v počiatočnom štádiu tým, že sa cieleným spôsobom pomenujú hlavné príčiny za primeranej kombinácie všetkých dostupných nástrojov.

2.	Aktivity v oblasti budovania mieru, prevencie a riešenia konfliktov zahŕňajú najmä podporu vyrovnaných politických, hospodárskych, sociálnych a kultúrnych príležitostí medzi všetkými časťami spoločnosti, posilňovania demokratickej legitimity a účinnosti vládnutia, zavádzania efektívnych mechanizmov mierového zosúladenia skupinových záujmov, preklenutia deliacich čiar medzi rôznymi časťami spoločnosti, ako aj podporu aktívnej a organizovanej občianskej spoločnosti. 

3.	Príslušné aktivity taktiež medzi iným zahŕňajú podporu úsilí v sprostredkovaní, rokovaní a riešení konfliktov, podporu efektívnej regionálnej správy spoločných vzácnych prírodných zdrojov, demobilizácie a opätovného začlenenia bývalých účastníkov boja do spoločnosti, riešenia problémov vojakov v detskom veku, ako aj vhodných krokov stanovenia zodpovedných limitov vojenských výdavkov a obchodu so zbraňami, vrátane podpory prostredníctvom rozvoja a uplatňovania dohodnutých štandardov a kódexov správania.  V tejto súvislosti sa zvláštny dôraz kladie na boj proti nášľapným mínam, ako aj riešenie rozsiahleho a nekontrolovaného rozšírenia nelegálneho obchodu a hromadenia osobných a ľahkých zbraní. 

3a 	Strany sa tiež zaväzujú spolupracovať pri prevencii žoldnierskych činností v súlade so svojimi záväzkami vyplývajúcimi z medzinárodných dohovorov a listín a príslušnými zákonmi a právnymi predpismi.

4.	V situáciách násilných konfliktov strany prijmú všetky vhodné kroky na zabránenie intenzifikácie násilia, obmedzenie jeho územného rozšírenia, a uľahčenie mierových urovnaní existujúcich sporov.  Zvláštna pozornosť sa venuje zabezpečeniu takého využitia finančných zdrojov na spoluprácu, ktoré je v súlade so zásadami a cieľmi partnerstva, a zabráneniu odklonu fondov na vojnové účely. 

5.	V situáciách po konflikte prijmú strany všetky vhodné kroky na uľahčenie návratu k nenásilnej, stabilnej a trvale udržateľnej situácii.  Strany zabezpečia vytvorenie nevyhnutných prepojení medzi núdzovými opatreniami, rehabilitáciou a rozvojovou spoluprácou.

6.	Podporou upevňovania mieru a medzinárodnej spravodlivosti, strany opätovne potvrdzujú svoju odhodlanosť:

- podeliť sa o skúsenosti pri prijímaní právnych úprav nevyhnutných na ratifikáciu a implementáciu Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu a

- bojovať proti medzinárodnému zločinu v súlade s medzinárodným právom, s náležitým dodržiavaním Rímskeho štatútu.

Strany sa snažia podniknúť kroky k ratifikácii a implementácii Rímskeho štatútu a súvisiacich listín.

ČLÁNOK  11bis  Boj proti  terorizmu

Strany znova opakujú, že rozhodne odsudzujú všetky teroristické činy a zaväzujú sa bojovať proti terorizmu medzinárodnou spoluprácou, v súlade s Chartou OSN a medzinárodným právom, významnými dohovormi a listinami, a najmä plnou implementáciou rezolúcií Bezpečnostnej rady OSN 1373 a 1456 a iných relevantných rezolúcií OSN.    Na tento účel sa  strany dohodli vymieňať si:

-	informácie o teroristických skupinách a ich podporných sieťach a

-  názory na prostriedky a metódy čelenia teroristickým činom, zahŕňajúce  aj technické oblasti  a odbornú prípravu, ako aj  skúsenosti súvisiace s prevenciou terorizmu. 

ČLÁNOK 1ter

Spolupráca v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia

1.	Strany sa domnievajú, že šírenie zbraní hromadného ničenia a ich nosičov, a ich poskytnutie tak štátnym, ako aj neštátnym aktérom predstavuje jednu z najvážnejších hrozieb medzinárodnej stabilite a bezpečnosti. 
Strany sa preto zaväzujú spolupracovať a prispievať k boju proti šíreniu zbraní hromadného ničenia a ich nosičov dôsledným plnením existujúcich záväzkov, vyplývajúcich pre ne z medzinárodných zmlúv a dohôd  o odzbrojení a nešírení zbraní hromadného ničenia, ako aj  z iných významných medzinárodných záväzkov, a ich vnútroštátnou implementáciou. 

Strany súhlasia s tým, že toto ustanovenie predstavuje nevyhnutnú súčasť tejto dohody. 

2.	Strany sa okrem toho zaväzujú, že budú spolupracovať a prispievať k dosiahnutiu cieľa nešíriť zbrane hromadného ničenia:
–	prijímaním krokov k podpísaniu,  ratifikácii všetkých ostatných významných medzinárodných listín, prípadne pristúpeniu k nim, a ich plnou implementáciou; 
–	vytvorením účinného systému vnútroštátnych kontrol vývozu, ktorým sa kontroluje tak vývoz, ako aj tranzit tovaru súvisiaceho  so  zbraňami hromadného ničenia, vrátane kontroly konečného použitia technológií na dvojaký účel, a ktorý obsahuje účinné sankcie  za porušenia kontrol vývozu.
Finančná a technická pomoc v oblasti spolupráce v boji proti šíreniu zbraní hromadného ničenia sa bude financovať špecifickými nástrojmi, inými ako tými, ktoré sú určené na financovanie spolupráce AKT-ES.
3.	Strany sa zaväzujú  otvoriť pravidelný politický dialóg, ktorý bude dopĺňať a upevňovať  tieto súčasti.
4.	Ak sa strana informovaná najmä správami Medzinárodného úradu pre jadrovú energiu (IAEA), Organizácie pre zákaz chemických zbraní (OPCW) a iných významných multilaterálnych inštitúcií, po tom ako viedla intenzívny politický dialóg domnieva, že druhá strana nesplnila záväzok vyplývajúci z odseku 1 tohto článku o  nešírení zbraní hromadného ničenia, poskytne okrem mimoriadne naliehavých prípadov druhej strane a Rade ministrov AKT i Rade ministrov EÚ relevantné informácie nevyhnutné na dôkladné preskúmanie situácie s cieľom hľadať riešenie prijateľné pre obe strany. Na tento účel vyzve druhú stranu ku konzultáciám, ktoré sa zamerajú na prijaté opatrenia  alebo opatrenia, ktoré má príslušná strana prijať, aby napravila situáciu.

5.	Konzultácie sa vedú na úrovni a vo forme, ktorá sa považuje za najvhodnejšiu pre nájdenie riešenia.
Konzultácie sa začnú najneskôr do 30 dní po výzve a pokračujú počas lehoty stanovenej vzájomnou dohodou, v závislosti od povahy a závažnosti porušenia. V každom prípade však dialóg, ktorý sa vedie podľa  konzultačného postupu,  netrvá dlhšie ako 120 dní. 

6.	Ak konzultácie nevedú k riešeniu prijateľnému pre obe strany, ak je konzultácia odmietnutá  alebo v mimoriadne naliehavých prípadoch, môžu sa prijať primerané opatrenia.  Tieto opatrenia sa zrušia, len čo dôvody na ich prijatie zaniknú.

ČASŤ 3

STRATÉGIE SPOLUPRÁCE

HLAVA I

Rozvojové stratégie

Kapitola 2

Oblasti podpory

Oddiel 1

Hospodársky rozvoj

ČLÁNOK 23

Rozvoj ekonomického sektora

Spolupráca podporuje trvale udržateľnú politiku a inštitucionálne reformy a investície nevyhnutné na rovnocenný prístup k hospodárskym aktivitám a výrobným zdrojom, (podporuje) najmä :

(a)	rozvoj vzdelávacích systémov, ktoré pomáhajú zvýšiť produktivitu vo formálnom aj neformálnom sektore;

(b)	kapitál, úvery, pôdu, najmä pokiaľ ide o vlastnícke práva a užívanie; 

(c)	rozvoj stratégií pre vidiek zameraný na vytvorenie rámca účasti na decentralizovanom plánovaní, rozdeľovaní zdrojov a ich správe;

(d)	stratégie poľnohospodárskej výroby, politiky národnej a regionálnej potravinovej bezpečnosti, trvale udržateľného rozvoja vodných zdrojov a rybolovu, ako aj morských zdrojov v rámci výhradných hospodárskych zón štátov AKT.  Každá dohoda o rybárstve, ktorá môže byť prerokovávaná medzi spoločenstvom a štátmi AKT, berie riadne do úvahy súlad s rozvojovými stratégiami v tejto oblasti;

(e)	hospodárska a technologická infraštruktúra a služby, vrátane dopravy, telekomunikačných systémov, komunikačných služieb a rozvoja informačnej spoločnosti;

(f)	rozvoj konkurencieschopných priemyselných, baníckych a energetických sektorov pri povzbudzovaní zainteresovanosti a rozvoja súkromného sektora;

(g)	rozvoj obchodu, vrátane podpory spravodlivého obchodu;

(h)	rozvoj podnikania, financií a bankovníctva a ostatných sektorov služieb;

(i)	rozvoj cestovného ruchu a

(j)	rozvoj vedeckých, technologických a výskumných infraštruktúr a služieb, vrátane zlepšenia transferu a prijímania nových technológií;

(k)	posilnenie kapacít vo výrobných oblastiach, najmä vo verejnom a súkromnom sektore a

(l)	podpora tradičných vedomostí.

ODDIEL 2

Sociálny a ľudský rozvoj

Článok 25

Rozvoj sociálneho sektora

1.	Spolupráca podporuje úsilie štátov AKT pri rozvoji všeobecných a sektorálnych politík a reforiem, ktoré zlepšujú rozsah, kvalitu a prístup k základnej sociálnej infraštruktúre a službám, a berú do úvahy miestne potreby a špecifické požiadavky najzraniteľnejších a znevýhodnených, čím sa zmenšujú rozdiely v prístupe k týmto službám.  Zvláštna pozornosť je venovaná zabezpečeniu primeraných úrovní verejných výdavkov v sociálnych sektoroch.  V tejto súvislosti sa spolupráca zameria na :

(a)	zlepšenie školstva a vzdelávania, budovanie technických kapacít a zručností;

(b)	zlepšenie systému zdravotníctva a výživy, odstraňovanie hladu a podvýživy, zabezpečenie primeranej dodávky potravín a potravinovej bezpečnosti; 

(c)	integráciu populačných otázok do rozvojových stratégií tak, aby sa zlepšila reprodukčné zdravotníctvo, primárna zdravotnícka starostlivosť, plánované rodičovstvo a zabránenie zohavenia ženských pohlavných orgánov;

(d)	 podporu boja proti:
- HIV/AIDS, so zabezpečením ochrany sexuálneho a reprodukčného zdravia a práv žien;
- iným chorobám súvisiacim s chudobou, najmä malárii a tuberkulóze;

(e)	zvýšenie nezávadnosti vody pre domácnosti a zlepšenie prístupu k nezávadnej vode a primeranej hygiene;

(f)	zvýšenie dostupnosti cenovo prijateľného a primeraného obydlia pre každého prostredníctvom programov nízkych nákladov a programov pre domácnosti s nízkym príjmom, a zlepšenia urbanistického rozvoja; a

(g)	povzbudzovania k podpore účastníckych metód sociálneho dialógu, ako aj dodržiavanie základných sociálnych práv.

2.	Spolupráca taktiež podporuje budovanie kapacít v sociálnych oblastiach, ako sú programy vzdelávania pri tvorbe sociálnych politík, a moderné metódy riadenia sociálnych projektov a programov, politiky vedúce k technologickej inovácii a výskumu,  budovanie miestnych odborných znalostí a podpora partnerstiev, rokovania za okrúhlym stolom na národnej a/alebo regionálnej úrovni. 

3.	Spolupráca podporuje rozvoj a vykonávanie politík a systémov sociálnej ochrany a bezpečnosti na zvýšenie sociálnej súdržnosti a podporu svojpomoci a spoločenskej solidarity.  Zameranie podpory bude medzi iným aj na zakladanie fondov sociálneho rozvoja prispôsobených miestnym potrebám a účastníkom.

ČLÁNOK 26

Otázky mládeže

Spolupráca taktiež podporuje vytváranie spojitej a komplexnej politiky využitia potenciálu mládeže tak, aby mládež bola lepšie integrovaná do spoločnosti, ktorá takto naplno využije svoje možnosti.  V tejto súvislosti podporuje spolupráca politiky, opatrenia a činnosti zamerané na :

(a) ochranu práv detí a mládeže, najmä práv dievčat;

(b)	podporu zručností, energie, inovácií a potenciálu mládeže na zlepšenie ich ekonomických, sociálnych a kultúrnych príležitostí a zvýšenie možnosti zamestnanosti vo výrobných odvetviach;

(c)	pomoci spoločenským inštitúciám pri poskytovaní príležitosti rozvoja fyzického, psychického, sociálneho a ekonomického potenciálu detí, a 

(d)	opätovné začlenenie detí do spoločnosti v post-konfliktných situáciách prostredníctvom rehabilitačných programov a

(e)	podporu aktívnej účasti mladých občanov na verejnom živote, výmen študentov a vzájomného pôsobenia  mládežníckych organizácií krajín AKT a EÚ.

Oddiel 3

Regionálna spolupráca a  integrácia

Článok 28

Všeobecný prístup

Spolupráca poskytne efektívnu pomoc na dosiahnutie cieľov a priorít, ktoré pre seba stanovili štáty AKT v kontexte regionálnej a subregionálnej spolupráce a integrácie, vrátane medziregiolnálnej a vnútroregionálnej spolupráce AKT.  Regionálna spolupráca ~~môže~~ môže taktiež zahŕňať rozvojové krajiny, ktoré nepatria do skupiny krajín AKT, ako aj  zámorské krajiny a územia (ZKÚ) a najvzdialenejšie regióny.   V tejto súvislosti sa podpora spolupráce zameria na :

(a)	zveľadenie postupnej integrácie štátov AKT do svetového hospodárstva;

(b)	zrýchlenie hospodárskej spolupráce a rozvoja v rámci regiónov štátov AKT aj medzi nimi;

(c)	podporu voľného pohybu osôb, tovarov, služieb, kapitálu, práce a technológie medzi krajinami AKT; 

(d)	zrýchlenie diverzifikácie štátov AKT; koordinácia a harmonizácia regionálnych a subregionálnych politík spolupráce; a

(e)	podpora a expanzia obchodu medzi krajinami AKT, vnútri týchto krajín, ako aj s tretími krajinami.

ČLÁNOK 29

Regionálna hospodárska integrácia

Spolupráca v oblasti regionálnej hospodárskej integrácie podporuje :

(a)	rozvoj a posilnenie kapacít :
(i)	(i)	inštitúcií a organizácií regionálnej integrácie založených štátmi AKT ~~na podporu regionálnej spolupráce a integrácie;~~ alebo za ich účasti, ktoré podporujú regionálnu spoluprácu a integráciu a

(ii)	národných vlád a parlamentov vo veciach regionálnej integrácie; 

(b)	zveľaďovanie účasti najmenej rozvinutých krajín (LDC) spomedzi štátov AKT na vytváraní regionálnych trhov a spoločného využívania ich výhod;

(c)	vykonávanie odvetvových reformných politík na regionálnej úrovni;

(d)	liberalizáciu obchodu a platieb; 

(e)	rozvoj cezhraničných investícií tak domácich ako aj zahraničných, a ostatných regionálnych alebo subregionálnych iniciatív hospodárskej integrácie; a

(f)	ohľad na účinky čistých nákladov prechodu regionálnej integrácie na rozpočtové príjmy a platobnú bilanciu.

ČLÁNOK 30

Regionálna spolupráca

1.	Spolupráca v regionálnej oblasti podporuje široké spektrum funkčných a tematických oblastí, ktoré sa konkrétne venujú spoločným problémom a využívajú výnosy z rozsahu, vrátane :

(a)	infraštruktúry, a najmä dopravy a komunikácie, ich bezpečnosti a služieb vrátane vývoja regionálnych príležitostí v oblasti informačných a komunikačných technológií (IKT);

(b)	životného prostredia; správy vodných zdrojov a energetiky;

(c)	zdravotníctva, vzdelávania a školstva; 

(d)	výskumu a technologického vývoja

(e)	regionálnych iniciatív prípravy na katastrofy a zmierňovanie ich následkov; a 

(f)	ostatných oblastí, vrátane kontroly zbraní, krokom proti drogám, organizovanému zločinu, praniu špinavých peňazí, úplatkárstvu a korupcii.

2.	Spolupráca taktiež podporuje  schémy a iniciatívy vo vnútri AKT a medzi AKT  a okolím, vrátane tých, do ktorých sú zapojené rozvojové krajiny nepatriace do skupiny krajín AKT. 

3.	Spolupráca  má napomôcť podpore  a rozvoju regionálneho politického dialógu v oblastiach predchádzania konfliktov a ich riešenia;  ľudských práv a demokratizácie, výmeny, spolupráce a podpory mobility rôznych účastníkov rozvoja, najmä však občianskej spoločnosti. 

HLAVA II

Hospodárska a obchodná spolupráca

Kapitola 4

Obchod so službami

Článok 43

Informačné a komunikačné technológie a informačná spoločnosť

1.	Strany uznávajú významnú úlohu informačných a komunikačných technológií, ako aj aktívnu účasť v informačnej spoločnosti, ako predpoklady úspešného začlenenia krajín AKT do svetového hospodárstva.

2.	Preto opätovne potvrdzujú svoje príslušné záväzky podľa existujúcich mnohostranných dohôd, najmä protokolu o základných telekomunikáciách pripojenému ku GATS, a vyzývajú tie krajiny AKT, ktoré ešte nie sú členmi týchto dohôd, aby k nim pristúpili.

3.	Strany ďalej súhlasia s aktívnou a plnou účasťou vo všetkých budúcich medzinárodných rokovaniach, ktoré môžu byť v tejto oblasti vedené.

4.	Strany preto prijmú opatrenia, ktoré umožnia obyvateľom krajín AKT ľahký prístup k informačným a komunikačným technológiám, prostredníctvom, okrem iného, aj týchto krokov :

–	rozvoj a podpora používania lacných obnoviteľných zdrojov energie;

–	rozvoj a využitie širších nízkonákladových bezdrôtových sietí a

-	rozvoj a podpora využívania miestneho predmetného obsahu pre informačné a komunikačné technológie.

5.	Strany sa taktiež dohodli na urýchlení spolupráce v oblasti informačných a komunikačných technológií a informačnej spoločnosti.  Táto spolupráca je zameraná najmä na väčšiu komplementaritu a harmonizáciu komunikačných systémov na národnej, regionálnej a medzinárodnej úrovni, a na ich prispôsobenie k novým technológiám.

ČASŤ 4

ROZVOJ FINANČNEJ SPOLUPRÁCE

HLAVA I

Všeobecné ustanovenia

Kapitola 1

Ciele, zásady, usmernenia a nárok

ČLÁNOK 58

Nárok na financovanie

1.  	Nasledovné subjekty alebo orgány majú nárok na finančnú podporu podľa dohody :

(a)	štáty AKT;

(b)	regionálne alebo medzištátne orgány, ku ktorým patrí jeden alebo viacero štátov AKT, vrátane orgánov, ktorých členmi sú krajiny nepatriace do skupiny  krajín AKT, a ktoré sú týmito štátmi AKT schválené, a

(c)	spoločné orgány založené štátmi AKT a spoločenstvom na dosahovanie konkrétnych cieľov.

2.  	V závislosti na dohode dotknutého štátu alebo štátov AKT, majú aj nasledovní nárok na finančnú podporu :

(a)	národné a/alebo regionálne verejné alebo čiastočne verejné agentúry a ministerstvá~~, alebo miestne orgány~~ štátov AKT vrátane parlamentov, a najmä ich finančné inštitúcie a rozvojové banky;

(b)	spoločnosti, firmy a ostatné súkromné organizácie a súkromní operátori štátov AKT;

(c)	podniky z členského štátu spoločenstva, ktoré umožnia okrem svojho prínosu aj realizáciu výrobných projektov na území štátu AKT;

(d)	finanční sprostredkovatelia z AKT alebo spoločenstva, poskytujúci, podporujúci a financujúci súkromné investície v štátoch AKT; a 

(~~c~~e)	~~agenti (sprostredkovatelia) decentralizovanej spolupráce a ostatní neštátni účastníci zo štátov AKT a zo spoločenstva.~~ miestne decentralizované orgány zo štátov AKT a Spoločenstva; a
(f)	rozvojové krajiny, ktoré nepatria do skupiny krajín AKT, ak sa podieľajú na spoločnej iniciatíve alebo majú účasť v regionálnej organizácii so štátmi AKT. 

3. 	Neštátni účastníci  miestneho charakteru zo štátov AKT a Spoločenstva majú nárok na finančnú podporu poskytovanú podľa dohody v súlade s pravidlami dohodnutými vo vnútroštátnych a regionálnych  indikatívnych programoch.

HLAVA II

Finančná spolupráca

Kapitola 3

Podpora v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu

Článok 68

1.   Strany uznávajú, že nestabilita výnosov z vývozu, najmä v odvetviach poľnohospodárstva a baníctva, môže nepriaznivo ovplyvniť rozvoj štátov AKT a ohroziť splnenie ich rozvojových požiadaviek.  Preto sa vytvára systém dodatočnej podpory na zmiernenie účinkov akejkoľvek nestability výnosov z vývozu, vrátane odvetví poľnohospodárstva a baníctva, v rámci finančnej kapitoly podpory dlhodobého rozvoja.

2.   Účelom podpory v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu je zabezpečiť sociálno-ekonomické ~~makroekonomické a odvetvové~~ reformy a politiky, ktoré by  mohli byť negatívne ovplyvnené ~~sú ohrozené~~ následkom poklesu príjmov, a odstrániť nepriaznivé účinky nestability výnosov z vývozu najmä pri produktoch poľnohospodárstva a baníctva. 

3.   Extrémna závislosť hospodárstiev štátov AKT na vývoze najmä z odvetví poľnohospodárstva a baníctva sa berie do úvahy pri prideľovaní zdrojov pre rok uplatňovania.  V tejto súvislosti obdržia najmenej rozvinuté, suchozemské a ostrovné štáty AKT a štáty AKT, ktoré boli postihnuté konfliktmi a prírodnými katastrofami priaznivejšie zaobchádzanie. 

4.   Dodatočné zdroje sa poskytujú v súlade so špecifickými formami podporných mechanizmov stanovených v prílohe II o podmienkach financovania.

5.   Spoločenstvo taktiež poskytuje podporu trhovo založeným poistným schémam vytvoreným pre štáty AKT snažiace sa o ochranu pri rizikom výkyvov výnosov z vývozu.

ČASŤ 5

VŠEOBECNÉ USTANOVENIA PRE NAJMENEJ ROZVINUTÉ,
SUCHOZEMSKÉ A OSTROVNÉ ŚTÁTY AKT (LDLICS)

Kapitola 4

Ostrovné štáty AKT

Článok 89

1.   ~~Konkrétne ustanovenia a opatrenia sa vypracujú na podporu ostrovných krajín AKT v ich úsilí prekonať prírodné a zemepisné ťažkosti a ostatné prekážky brzdiace ich rozvoj tak, aby sa urýchlili ich príslušné tempá rozvoja.~~
Konkrétne kroky na podporu úsilia ostrovných štátov AKT sa podnikajú na zastavenie a zvrátenie ich zvyšujúcej sa zraniteľnosti, spôsobenej novými a náročnými hospodárskymi, sociálnymi a ekologickým výzvami. Tieto kroky sa snažia urýchliť implementáciu priorít trvalo udržateľného rozvoja malých ostrovných rozvojových štátov za súčasnej podpory  harmonizovaného prístupu k ich hospodárskemu rastu a ľudskému rozvoju.

2.   Zoznam ostrovných štátov AKT je uvedený v prílohe VI.  Je možné ho meniť a dopĺňať rozhodnutím Rady ministrov, ak pristúpi k tejto dohode tretí štát v porovnateľnej situácii.

ČASŤ 6

ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA

ČLÁNOK 96

Podstatné súčasti : konzultačný postup a primerané opatrenia

týkajúce sa ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti

1.	V zmysle tohto článku znamená „strana“ spoločenstvo a členské štáty Európskej únie na jednej strane, a každý štát AKT na strane druhej.

2.	Obe strany sa zaväzujú k tomu, že s výnimkou mimoriadne naliehavých prípadov vyčerpajú všetky dostupné možnosti dialógu podľa článku 8, pred začatím konzultácií uvedených v odseku 3 písm. a) tohto článku.

~~2~~.3
(a)	Ak sa napriek politickému dialógu ~~vedené pravidelne medzi stranami~~ o nevyhnutných súčastiach podľa článku 8 a ods. 2 tohto článku jedna strana domnieva, že druhá strana ~~nesplnila~~ neplní záväzky vyplývajúce z dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad a zákonnosti uvedených v odseku 2 článku 9, poskytne okrem prípadov zvláštnej naliehavosti druhej strane a Rade ministrov príslušné informácie požadované pre podrobné preskúmanie situácie s cieľom nájdenia riešenia prijateľného pre strany. Na tento účel vyzve druhú stranu na konanie konzultácií, ktoré sa zamerajú na riešenia prijaté alebo tie, ktoré sa majú prijať dotknutou stranou na nápravu situácie v súlade s prílohou VII.
Konzultácie sa vedú na úrovni a vo forme, ktorá sa považuje za najvhodnejšiu pre nájdenie riešenia.
Konzultácie začnú do ~~15~~ 30 dní po výzve a pokračujú po dobu stanovenú vzájomnou dohodou, v závislosti od povahy a závažnosti porušenia. V každom prípade však ~~konzultácie netrvajú~~ dialóg vedený podľa konzultačného postupu netrvá dlhšie ako ~~60~~ 120 dní.  

Ak konzultácie nevedú k riešeniu prijateľnému pre obe strany, ak sú zamietnuté, alebo v prípade zvláštnej naliehavosti, je možné prijať primerané opatrenia.  Tieto opatrenia budú odvolané, len čo dôvod ich prijatia pominul.

(b)	Pojem „prípady zvláštnej naliehavosti“ znamená výnimočné prípady obzvlášť závažných a otvorených porušení jedného zo základných prvkov uvedených v odseku 2 článku 9, čo si vyžaduje okamžitú reakciu. 

Strana uchyľujúca sa k postupu zvláštnej naliehavosti informuje druhú stranu a Radu ministrov o skutočnosti oddelene, pokiaľ nemá čas učiniť inak.

  (c)	„Primerané opatrenia“ uvedené v tomto článku sú opatrenia prijaté v súlade s medzinárodným právom adekvátne porušeniu.  Pri výbere týchto opatrení sa musia uprednostniť tie, ktoré čo najmenej narušujú uplatňovanie tejto dohody.  Chápe sa to tak, že pozastavenie pomoci je opatrením poslednej možnosti.

Ak sa prijímajú opatrenia v prípade zvláštnej naliehavosti, oznámia sa okamžite druhej strane a Rade ministrov.  Na žiadosť dotknutej strany je možné potom zvolať konzultácie na podrobné preskúmanie situácie, a ak je to možné, nájsť riešenie.  Tieto konzultácie sa vedú podľa dojednaní stanovených v druhom a treťom pododseku odseku (a).

ČLÁNOK 97
Konzultačný postup a primerané opatrenia
pokiaľ ide o korupciu  
1.	Strany sa domnievajú, že v prípadoch, kde je spoločenstvo významným partnerom, pokiaľ ide o finančnú podporu hospodárskych a odvetvových politík a programov, vážne prípady korupcie majú byť dôvodom konania konzultácií medzi stranami.
2. 	V takýchto prípadoch môže jedna zo strán vyzvať druhú na vstup do konzultácií. Takéto konzultácie začnú do ~~21~~ 30 dní od výzvy a dialóg podľa konzultačného postupu ~~trvajú~~ trvá najviac ~~60~~ 120 dní. 
3.	Ak konzultácie nevedú k riešeniu prijateľnému pre obe strany alebo ak sú zamietnuté, alebo v prípade zvláštnej naliehavosti, strany prijmú primerané opatrenia. Vo všetkých prípadoch, je strana, na ktorej sa vážny prípad korupcie stal, povinná prijať opatrenia na okamžitú nápravu situácie. Opatrenia prijaté každou stranou musia byť adekvátne vážnosti situácie. Pri výbere týchto opatrení sa musia uprednostniť tie, ktoré čo najmenej narušujú uplatňovanie tejto dohody. Chápe sa to tak, že pozastavenie pomoci je opatrením poslednej možnosti. 
4.	V zmysle tohto článku znamená „strana“ spoločenstvo a členské štáty Európskej únie na jednej strane, a každý štát AKT na strane druhej. 

REVÍZIA DOHODY Z COTONOU

Konsolidované zmeny prílohy I k Dohode z Cotonou

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté 

PRÍLOHA I

FINANČNÝ PROTOKOL

1.   Na účely stanovené v tejto dohode a na obdobie piatich rokov začínajúcich 1.marcom 2000 je celková suma finančnej pomoci spoločenstva štátom AKT 15 200 miliónov EUR.

2.   Finančná pomoc spoločenstva pozostáva z čiastky do 13 500 miliónov EUR z deviateho Európskeho rozvojového fondu (ERF).

3.   Deviaty ERF sa rozdelí medzi nástroje spolupráce takto :

(a)	10 000 miliónov EUR vo forme grantov sa vyčlení na kapitol podpory dlhodobého rozvoja.  Táto kapitola sa využije na financovanie národných indikatívnych programov v súlade s článkami 1 až 5 prílohy IV „Vykonávanie a riadiace postupy“ k tejto dohode.  Z kapitoly na podporu dlhodobého rozvoja :

(i)	sa 90 miliónov EUR vyčlení na financovanie rozpočtu Centra pre rozvoj podnikania (CDE);

(ii)	70 miliónov EUR sa vyčlení na financovanie rozpočtu Centra pre rozvoj poľnohospodárstva (CTA); a

(iii)	čiastka nepresahujúca 4 milióny EUR sa vyčlení na účely uvedené v článku 17 tejto dohody (Spoločné parlamentné zhromaždenie).

(b)	1 300 miliónov EUR vo forme grantov sa vyčlení na financovanie podpory regionálnej spolupráce a integrácie štátov AKT v súlade s článkami 6 až 14 prílohy IV „Vykonávanie a riadiace postupy“ k tejto dohode.

(c)	2 200 miliónov EUR sa pridelí na financovanie investičných nástrojov podľa podmienok stanovených v prílohe III „Podmienky financovania“ k tejto dohode, bez dopadu na financovanie dotácií do úrokových sadzieb stanovených v článkoch 2 a 4 prílohy II k tejto dohode, ktoré si financované zo zdrojov uvedených v odseku 3 písm. a) tejto prílohy.

4.   Čiastka do 1 700 miliónov EUR sa poskytne z Európskej investičnej banky vo forme pôžičiek z jej vlastných zdrojov.  Tieto zdroje sa poskytnú na účely stanovené v prílohe II „Podmienky financovania“ k tejto dohode, v súlade s podmienkami stanovenými v jej stanovách a relevantných ustanoveniach o podmienkach investičného financovania tak, ako je to určené vo vyššie uvedenej prílohe.  Banka môže z prostriedkov, ktoré spravuje, prispieť k financovaniu regionálnych projektov a programov.

5.   Akékoľvek zostatky z predchádzajúcich ERF k dátumu vstupu tohto finančného protokolu do platnosti, ako aj všetky čiastky vrátené v neskoršom dátume z už prebiehajúcich projektov podľa týchto fondov, sa prevedú na deviaty ERF a použijú sa v súlade s podmienkami stanovenými v tejto dohode.  Všetky zdroje takto prevedené na deviaty ERF, ktoré predtým boli pridelené na indikatívne programy štátu alebo regiónu AKT, zostávajú pridelené tomuto štátu alebo regiónu.  Celková čiastka tohto finančného protokolu, doplnená o prevedené zostatky z predchádzajúcich ERF, pokrýva obdobie rokov 2000-2007.

6.   Banka spravuje pôžičky poskytnuté z jej vlastných zdrojov, ako aj operácie financované podľa investičných nástrojov.  Všetky ostatné zdroje tejto dohody spravuje Komisia.

7.   Pred uplynutím platnosti tohto finančného protokolu strany zhodnotia stupeň realizácie záväzkov a vyplatených čiastok.  Toto zhodnotenie predstavuje základňu prehodnotenia celkovej čiastky zdrojov, ako aj vyhodnotenia potreby nových zdrojov na podporu finančnej spolupráce podľa tejto dohody.

8.   V prípade, že sa fondy poskytnuté na ktorýkoľvek z nástrojov dohody vyčerpajú pred uplynutím platnosti tohto finančného protokolu, spoločný Rada ministrov AKT-ES prijme primerané opatrenia.

9. Odchylne od článku 58 tejto dohody sa do kapitoly pre spoluprácu medzi krajinami AKT v rámci 9. ERF prevedie suma 90 miliónov eur. Táto suma je spravovaná priamo Komisiou a môže sa použiť  na financovanie decentralizácie na  obdobie 2006 – 2007.

REVÍZIA DOHODY Z COTONOU

Konsolidované zmeny prílohy II k Dohode z Cotonou

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté 
- Dohoda na znení, ktoré sa ruší: ~~prečiarknuté~~
- Uvedené je len revidované znenie.

   PRÍLOHA II

PODMIENKY FINANCOVANIA

KAPITOLA 1

INVESTIČNÉ FINANCOVANIE

ČLÁNOK 2

Zdroje investičných nástrojov

1.	Zdroje investičných nástrojov sa môžu využiť, medzi iným , na :

(a)	poskytnutie rizikového kapitálu vo forme :

(i) účasti na vlastnom imaní podnikov v AKT, vrátane finančných inštitúcií;

(ii) kvázi-kapitálovej pomoci podnikom v AKT, vrátane finančných inštitúcií; a

(iii) záruk a ostatných úverových pomocí, ktoré môžu byť použité na pokrytie politických
a ostatných investičných rizík pre zahraničných aj domácich investorov alebo veriteľov.

(b) 	poskytnutie bežných pôžičiek.

2. 	Účasť na vlastnom imaní má bežne formu nekontrolného minoritného balíka a vypláca sa na základe výkonnosti dotknutého projektu.

3. 	Kvázi-kapitálová pomoc môže pozostávať zo záloh pre akcionárov, konvertibilných dlhopisov, podmienečných, podriadených alebo podielových pôžičiek, alebo akejkoľvek inej forme pomoci. Takáto pomoc môže pozostávať najmä z :

(a) 	podmienečných pôžičiek, ktorých splácanie a/alebo trvanie je spojené so splnením určitých podmienok vzhľadom na výkonnosť projektu; v konkrétnom prípade podmienečných pôžičiek na predinvestičné štúdie alebo inú projektovo-zameranú technickú pomoc, môže byť vyplatenie zrušené, ak sa investícia nerealizuje;

(b) 	podielových pôžičiek, ktorých splácanie a/alebo trvanie je spojené s finančnou návratnosťou projektu; a

(c) 	podriadených pôžičiek, ktoré sa splatia po tom, čo boli uspokojené ostatné nároky.

4.	Odmena za každú operáciu sa určí pri poskytovaní pôžičky. Avšak:

(a)	v prípade podmienečných alebo podielových pôžičiek pozostáva odmena bežne z fixnej úrokovej miery nie väčšej ako 3% a pohyblivej čiastky spojenej s výkonnosťou projektu; a

(b)	 v prípade podriadených pôžičiek je úroková sadzba daná trhom.

5.	Záruky sa oceňujú tak, aby odrážali poisťované riziká a konkrétne charakteristiku operácie.

6. 	Úroková sadzba obyčajných pôžičiek pozostáva z referenčnej sadzby uplatňovanej bankou na porovnateľné pôžičky s rovnakými podmienkami, pokiaľ ide o lehoty odkladu, lehoty splácania, a prirážky určenej bankou.

7. 	Obyčajné pôžičky je možné poskytnúť za stanovených koncesných podmienok v nasledujúcich prípadoch :

(a)	pre infraštruktúrne projekty v najmenej rozvinutých krajinách alebo v krajinách po konfliktoch a prírodných katastrofách – okrem krajín uvedených v písmene b) -, ktoré sú predpokladom rozvoja súkromného sektora. V takýchto prípadoch je úroková sadzba pôžičky znížená o 3 %; 

(b)	na infraštruktúrne projekty komerčne prevádzkovaných verejných subjektov, ktoré sú nevyhnutným predpokladom rozvoja súkromného sektora v krajinách podliehajúcich reštriktívnym podmienkam získavania pôžičiek v rámci iniciatívy pre veľmi zadlžené chudobné krajiny (HIPC) alebo iného medzinárodne dohodnutého rámca udržateľnosti zadlženosti;  V takýchto prípadoch sa banka bude snažiť vhodným spolufinancovaním s ostatnými darcami znížiť priemerné náklady na financovanie.  Ak by toto nebolo možné, môže sa úroková sadzba pôžičky znížiť o potrebnú sumu tak, aby zodpovedala  úrovni vyplývajúcej z iniciatívy pre veľmi zadlžené chudobné krajiny (HIPC) alebo nového medzinárodne dohodnutého rámca udržateľnosti zadlženosti; 

(~~b~~)(c) 	pre projekty zahŕňajúce reštrukturalizačné operácie v rámci privatizácie alebo pre projekty so značnými a jasne preukázateľnými sociálnymi alebo ekologickými výhodami.  V takýchto prípadoch je možné pôžičky poskytnúť s dotáciou úrokových sadzieb, ktorých forma a výška sa určí vzhľadom na konkrétne charakteristiky projektu. Avšak dotácia úrokovej sadzby nesmie byť vyššia ako 3 %.

Konečná úroková sadzba pôžičiek podľa písmena a) alebo c) nesmie však byť v žiadnom prípade menšia ako 50% referenčnej sadzby.

8.	~~Fondy, ktoré sa majú pre tieto koncesné účely poskytnúť, budú sprístupnené z investičných nástrojov, a nepresiahnu 5% celkovej čiastky pridelenej pre investičné financovanie z investičných nástrojov a z vlastných zdrojov banky.~~ 

9.	Dotácie úrokov môžu byť kapitalizované alebo použité vo forme grantov ~~na podporu projektovo-orientovanej technickej pomoci, najmä pre finančné inštitúcie v krajinách AKT.~~ ; až 10% rozpočtu pre dotácie úrokovej sadzby sa môže použiť na podporu projektovo-orientovanej technickej pomoci v  krajinách AKT. 

ČLÁNOK 3

Fungovanie investičných nástrojov

1.	Investičné nástroje fungujú vo všetkých hospodárskych sektoroch a podporujú investície súkromných a komerčne prevádzkovaných subjektov verejného sektora, vrátane hospodárskej a technologickej infraštruktúry kľúčovej pre súkromný sektor. Nástroje :

(a)	sú spravované ako revolvingový fond zameraný na svoju trvalú udržateľnosť. Jeho fungovanie je založené na trhových podmienkach, a vyhýba sa vytváraniu porúch na miestnych trhoch a vytláčaniu súkromných zdrojov financií;   
(b)	podporujú finančný sektor krajín AKT a ~~sa snažia mať~~ majú účinok urýchlenia, najmä povzbudzovaním mobilizácie dlhodobých domácich zdrojov a prilákaním súkromných investorov a veriteľov do projektov štátov AKT;
(c)	nesú časť rizika projektov, ktoré financujú. Ich finančná udržateľnosť je zabezpečená portfóliom ako celkom a nie jednotlivými intervenciami; a
(d)	snažia sa smerovať prostriedky cez vnútroštátne a regionálne inštitúcie a programy krajín AKT, ktoré podporujú rozvoj malých a stredných podnikov (MSP).  

2.	Náklady na spravovanie investičných nástrojov budú banke uhradené. Prvé dva roky po nadobudnutí platnosti druhého finančného protokolu to bude  do výšky 2% ročne z celkovej počiatočnej dotácie investičných nástrojov. Po uplynutí tohto obdobia bude poplatok banke obsahovať pevnú zložku vo výške 0,5% ročne z počiatočnej dotácie a variabilnú zložku do výšky 1,5% ročne z portfólia investičných nástrojov investovaných do projektov v krajinách AKT. Poplatok bude financovaný z investičných nástrojov.

~~2.~~3. Po uplynutí tohto finančného protokolu a pri absencii konkrétneho rozhodnutia Rady ministrov sa kumulatívne čisté spätné toky investičných nástrojov prenesú do ďalšieho protokolu.

      ČLÁNOK 4

Pôžičky z vlastných zdrojov banky

1.	Banka :

(a)	prispieva prostredníctvom zdrojov, ktoré spravuje, k hospodárskemu a priemyselnému rozvoju štátov AKT na národnom a regionálnom základe. Na tento účel financuje prioritné výrobné projekty a programy alebo iné investície zamerané na podporu súkromného sektora v všetkých odvetviach hospodárstva;

(b)	vytvára úzke kooperačné prepojenia s národnými a regionálnymi rozvojovými bankami a s bankovými a finančnými inštitúciami štátov AKT a EÚ; a

(c) po konzultáciách s dotknutým štátom AKT prispôsobuje dojednania a postupy vykonávania rozvojovej finančnej spolupráce tak, ako je stanovená v tejto dohode aby, ak je to nevyhnutné, brala do úvahy povahu projektov a programov, a konala v súlade s cieľmi tejto dohody a v rámci postupov stanovených v jej stanovách.

2.	Pôžičky z vlastných zdrojov banky sa poskytujú za nasledujúcich podmienok :

(a)	referenčná sadzba úrokovej miery je sadzba uplatňovaná bankou na pôžičky s tými istými podmienkami, pokiaľ ide o menu a dobu splácania ku dňu podpisu zmluvy, alebo ku dňu vyplatenia;

(b) avšak :

(i) 	majú projekty verejného sektora nárok na dotáciu úrokovej miery vo výške 3%;

(ii) projekty súkromného sektora spadajúce pod kategórie uvedené v článku 2 ods. 7 písm. (c) majú nárok na dotácie úrokových mier za rovnakých podmienok, ako projekty uvedené v článku 2 ods. 7 písm. c).

Konečná úroková miera nesmie však byť v žiadnom prípade menšia ako 50% referenčnej sadzby.

(c) čiastka dotácie úrokovej miery vypočítaná z hľadiska svojej hodnoty v čase vyplatenia pôžičky sa účtuje oproti prideleniu dotácie úrokovej miery z investičných nástrojov tak, ako je to vymedzené v článku 2 ods. 8 a 2 ods. 9 a je zaplatená priamo banke; a

(d)	obdobie splácania pôžičiek poskytnutých bankou z jej vlastných zdrojov sa určí na základe hospodárskych a finančných charakteristík projektu, ale nesmie presiahnuť 25 rokov. Tieto pôžičky bežne obsahujú obdobie odkladu stanovené podľa obdobia stavby projektu.

3.	Pre investície financované bankou z jej vlastných zdrojov vo verejných spoločnostiach je možné od dotknutého štátu AKT požadovať špecifické projektovo-orientované záruky alebo záväzky.

ČLÁNOK 5

Podmienky rizika devízových kurzov

Aby sa minimalizovali účinky výkyvov výmenných kurzov, problémy rizika výmenných kurzov sa riešia takto :

(a)	v prípade účasti na vlastnom imaní určenej na posilnenie vlastných zdrojov podniku, sa riziko výmenných kurzov spravidla znáša v rámci investičných nástrojov;
(b)	v prípade bežných pôžičiek a financovania rizikovým kapitálom pre malé a stredné podniky (MSP) je na jednej strane riziko výmenných kurzov znášané čiastočne spoločenstvom, a na druhej strane ostatnými zainteresovanými stranami. V priemere by sa riziko výmenných devízových kurzov ~~znáša~~ malo znášať rovnakým dielom; a
(c)	ak je to priechodné a primerané, najmä v krajinách charakterizovaných makroekonomickou a finančnou stabilitou, bude snaha poskytovať z investičných nástrojov pôžičky v miestnych menách krajín AKT, čím sa de facto preberá devízové riziko.

ČLÁNOK 6a

         Výročná správa o investičných nástrojoch

Zástupcovia členských štátov EÚ zodpovední za investičné nástroje, zástupcovia štátov AKT ako aj Európska investičná banka, Európska komisia, sekretariát Rady EÚ a sekretariát krajín AKT sa stretnú raz ročne, aby prerokovali operácie investičných nástrojov, ich výkon a s nimi spojené otázky politiky.

      ČLÁNOK 6b

    Preskúmanie výkonu investičných nástrojov

Celkový výkon investičných nástrojov sa podrobí spoločnému preskúmaniu uprostred a na konci platnosti finančného protokolu. Takéto preskúmanie môže obsahovať odporúčania na zlepšenie implementácie nástrojov. 

DOHODA Z COTONOU

Revízia prílohy IV

Stav: 1. marec 2005

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté 
- Dohoda na znení, ktoré sa ruší: ~~prečiarknuté~~
- Uvedené je len revidované znenie: obsah umožňuje čitateľovi ľahšie zaradiť zmeny a doplnenia do širšieho textu dohody (kapitoly so zmenami a doplneniami: tučným písmom a kurzívou)

Kapitola 1
Programovanie (národné)
Článok 3
Prideľovanie zdrojov
(1)	Prideľovanie zdrojov je založené na potrebách a výkonnosti tak, ako je to definované v tejto dohode. V tejto súvislosti:
a)	potreby sa zhodnotia na základe kritérií týkajúcich sa príjmu na obyvateľa, veľkosti populácie, sociálnych ukazovateľov a úrovne zadĺženia, strát z vývozných výnosov a v závislosti od vývozných výnosov, a to najmä z odvetví poľnohospodárstva a baníctva. Špeciálne zaobchádzanie sa poskytne najmenej rozvinutým štátom AKT, bude sa brať riadne do úvahy aj zraniteľnosť ostrovných a suchozemských štátov. Okrem toho ~~berú do úvahy aj konkrétne ťažkosti krajín po konfliktoch; a~~ sa zohľadnia osobitné ťažkosti krajín, ktoré musia odstrániť dôsledky násilných konfliktov alebo prírodných katastrof;
b)	výkonnosť sa zhodnotí objektívnym a transparentným spôsobom na základe nasledujúcich parametrov: pokrok pri vykonávaní inštitucionálnych reforiem, výkonnosť krajiny pri používaní zdrojov, efektívne vykonávanie súčasných operácií, zmiernenie chudoby alebo jej zníženie, opatrenia trvalo udržateľného rozvoja a výkonnosť v makroekonomickej a odvetvovej politike.
(2)	Prideľovanie zdrojov pozostáva z dvoch častí:
a)	prideľovanie na pokrytie makroekonomickej podpory, odvetvových politík, programov a projektov na podporu ústredných alebo okrajových oblastí pomoci Spoločenstva a
b)	prideľovanie na pokrytie nepredpokladaných potrieb, ako je núdzová pomoc tam, kde takáto podpora nemôže byť financovaná z rozpočtu EÚ, príspevky na medzinárodne schválené iniciatívy zmiernenia dlhu a podpora zmiernenia nepriaznivých dopadov nestability vývozných výnosov.
(3)	Táto indikatívna čiastka uľahčí dlhodobé programovanie pomoci Spoločenstva  pre dotknutú krajinu. Spolu s nevyčerpanými zostatkami zdrojov pridelených krajine v rámci predchádzajúcich ERF a tam, kde je to možné aj v rámci rozpočtových zdrojov Spoločenstva, budú tieto pridelené čiastky základňou prípravy indikatívnych programov pre dotknutú krajinu.
(4)	Opatrenie sa poskytne aj pre tie krajiny, ktoré z dôvodu výnimočných okolností nemajú prístup k bežným plánovaným zdrojom.
(5)	Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 5 ods. 7 o prehodnotení, môže Spoločenstvo zvýšiť prideľovanie zdrojov pre dotknutú krajinu, aby zohľadnilo osobitné potreby alebo  výnimočnú výkonnosť.
Článok 4
Príprava a prijatie indikatívneho programu
(1)	Po obdržaní vyššie uvedených informácií každý štát AKT vyhotoví a predloží Spoločenstvu návrh indikatívneho programu na základe a v súlade s rozvojovými cieľmi a prioritami vyjadrenými v SPK. Návrh indikatívneho programu obsahuje:
a)	ústredné odvetvie, odvetvia alebo oblasti, na ktoré sa má pomoc sústrediť;
b)	najprimeranejšie opatrenia a operácie pre dosiahnutie cieľov v ústrednom odvetví, odvetviach alebo oblastiach;
c)	zdroje vyhradené na ~~projekty a programy~~ programy a projekty mimo ústredného odvetvia (odvetví) a/alebo hrubý náčrt takýchto aktivít, ako aj určenie zdrojov, ktoré majú byť určené pre každú z týchto súčastí;
d)	typy neštátnych účastníkov oprávnených získať podporu v súlade s kritériami, ktoré ustanovila Rada ministrov, ~~a~~, zdroje pridelené neštátnym účastníkom a typ podporovaných aktivít, ktoré nesmú byť zamerané na dosahovanie ziskov;
e)	návrhy regionálnych ~~projektov alebo programov~~ programov a projektov a
f)	rezerva na poistenie oproti možným nárokom a na pokrytie nárastu nákladov a nepredvídaných udalostí.
(2)	Návrh indikatívneho programu obsahuje podľa primeranosti zdroje vyhradené na posilnenie ľudských, materiálnych  a inštitucionálnych kapacít AKT na prípravu a vykonávanie národných a regionálnych indikatívnych programov a na zlepšenie riadenia cyklu verejných investičných projektov štátov AKT.
(3)	Návrh indikatívneho programu je predmetom výmeny stanovísk medzi dotknutým štátom AKT a Spoločenstvom. Indikatívny program sa prijme po spoločnej dohode medzi Komisiou v mene Spoločenstva a dotknutým štátom AKT. Po prijatí je záväzný tak pre Spoločenstvo, ako aj pre štát. Tento indikatívny program sa pripojí k SPK a obsahuje okrem toho aj:
a)	konkrétne a jasne identifikované operácie, najmä tie, ktoré je možné financovať pred ďalším prehodnotením;
b)	časový harmonogram vykonávania a prehodnotenia indikatívneho programu, vrátane záväzkov a vyplatených čiastok zdrojov a
c)	parametre a kritériá prehodnotenia.
(4)	Spoločenstvo a dotknutý štát AKT prijmú všetky nevyhnutné opatrenia na zabezpečenie čo najskoršieho možného ukončenia programovacieho procesu a okrem výnimočných okolností najneskôr do dvanástich mesiacov od podpísania finančného protokolu. V tejto súvislosti príprava SPK a indikatívneho programu musí byť súčasťou priebežného procesu vedúceho ku prijatiu jediného dokumentu.
(5)	V prípade, že sa štát AKT nachádza v krízovej situácii, ktorá vznikla ako dôsledok vojny alebo iných konfliktov alebo mimoriadnych okolností s porovnateľnými následkami, a ktorá  bráni národnému schvaľovaciemu úradníkovi vo výkone jeho povinností, môže Komisia riadiť zdroje pridelené tomuto štátu podľa článku 3 a použiť ich na účel zvláštnej pomoci. Zvláštna pomoc sa môže týkať mierovej politiky, politiky prekonávania a riešenia konfliktov, môže ísť o pomoc pri odstraňovaní následkov konfliktu, vrátane budovania inštitúcií, aktivít zameraných na hospodársky a sociálny rozvoj, pričom sa bude venovať zvláštna pozornosť potrebám najzraniteľnejších vrstiev obyvateľstva. Komisia a dotknutý štát AKT sa vrátia k normálnemu procesu vykonávania a riadenia, len čo budú príslušné úrady zodpovedné za spoluprácu schopné spolupracovať.
Článok 5
Proces prehodnotenia
(1)	Finančná spolupráca medzi štátom AKT a Spoločenstvom má byť dostatočne pružná, aby zabezpečila neustály súlad operácií s cieľmi tejto dohody a aby brala do úvahy všetky zmeny prebiehajúce v hospodárskej situácii, priority a ciele dotknutého štátu AKT. V tejto súvislosti národný schvaľovací úradník a ~~vedúci delegácie~~ Komisia:
a)	každoročne vykonávajú operatívne prehodnotenie indikatívneho programu a
b)	vykonávajú strednodobé a záverečné hodnotenie SPK a indikatívneho programu z hľadiska súčasných potrieb a výkonnosti.
(2)	Za výnimočných okolností uvedených v ustanoveniach o humanitárnej pomoci a pomoci v núdzi je možné hodnotenie realizovať na žiadosť ktorejkoľvek strany.
(3)	Národný schvaľovací úradník a ~~vedúci delegácie~~ Komisia:
a)	prijmú všetky nevyhnutné kroky na zabezpečenie dodržiavania ustanovení indikatívneho programu, vrátane dodržania časového harmonogramu záväzkov a vyplatených čiastok dohodnutých v čase programovania a
b)	určia všetky príčiny odkladu vykonávania a navrhnú vhodné opatrenia na nápravu situácie.
(4)	Výročné operatívne hodnotenie indikatívneho programu pozostáva zo spoločného hodnotenia vykonávania programu a berie do úvahy výsledky aktivít monitoringu a hodnotenia. Toto hodnotenie sa realizuje miestne a má byť ukončené národným schvaľovacím úradníkom a ~~vedúcim delegácie~~ Komisiou do 60 dní. Hodnotenie pokrýva najmä:
a)	výsledky dosiahnuté v ústredných odvetviach merané oproti identifikovaným cieľom a ukazovateľom dopadu a záväzkom odvetvových politík;
b)	~~projekty a programy~~ programy a projekty mimo ústredných odvetví ~~a/alebo v rámci viacročných programov;~~
c)	použitie zdrojov vyčlenených pre neštátnych účastníkov;
d)	efektivita vykonávania súčasných operácií a rozsah, v ktorom  boli dodržané harmonogramy záväzkov a platieb a
e)	rozšírenie perspektívy programovania na nasledujúce roky.
(5)	Národný schvaľovací úradník a ~~vedúci delegácie~~ Komisia predložia správu  o záveroch výročného hodnotenia Výboru pre spoluprácu v rozvojových financiách do 30 dní od ukončenia operatívneho hodnotenia. Výbor preskúma správu v súlade so svojimi zodpovednosťami a právomocami podľa dohody.
(6)	Vzhľadom na výročné operatívne hodnotenia môže národný schvaľovací úradník a ~~vedúci delegácie~~ Komisia pri strednodobom a záverečnom hodnotení a v rámci vyššie uvedených lehôt prehodnotiť a upraviť SPK:
a)	ak operatívne hodnotenia naznačujú konkrétne problémy a/alebo
b)	vzhľadom na zmenené okolnosti v štáte AKT.
Takéto prehodnotenia sa ukončia v lehote ďalších 30 dní od finalizácie strednodobých a záverečných hodnotení. Hodnotenie na konci finančného protokolu  taktiež zahŕňa  úpravy na nový finančný protokol, pokiaľ ide o prideľovanie zdrojov a aj o prípravu na nasledujúci program.
(7)	Po ukončení strednodobých a záverečných hodnotení môže Komisia v mene Spoločenstva revidovať prideľovanie zdrojov vzhľadom na súčasné potreby a výkonnosť dotknutého štátu AKT.

Kapitola 2
Programovanie a príprava (regionálne)
Článok 6
Účasť
(1)	Regionálna spolupráca pokrýva operácie prospievajúce a zahŕňajúce:
a)	dva alebo viac alebo všetky štáty AKT, ako aj rozvojové štáty, ktoré nepatria k štátom AKT a ktoré sa podieľajú na týchto operáciách, a/alebo
b)	regionálny orgán, ktorého členmi sú aspoň dva štáty AKT a taktiež štáty, ktoré nepatria k štátom AKT.
(2)	Regionálna spolupráca môže taktiež zahŕňať zámorské krajiny a územia a najvzdialenejšie regióny. Financovanie na umožnenie účasti týchto území sa pridáva k fondom prideleným štátom AKT podľa tejto dohody.
Článok 9
Prideľovanie zdrojov
(1)	Na začiatku obdobia pokrytého finančným protokolom obdrží každý región od Spoločenstva orientačnú čiastku objemu zdrojov, z ktorých môže mať počas päťročného obdobia prospech. Indikatívne pridelenie zdrojov je založené na odhade potrieb, pokroku a perspektív v procese regionálnej spolupráce a integrácie. Aby sa dosiahol primeraný objem a aby sa zvýšila efektívnosť, môžu byť regionálne a národné fondy zmiešané na financovanie regionálnych operácií s výrazným národným komponentom.
(2)	Bez toho, aby boli dotknuté ustanovenia článku 11 o prehodnotení, môže Spoločenstvo zvýšiť prideľovanie zdrojov pre dotknutý región, aby zohľadnilo potreby alebo mimoriadnu výkonnosť.
Článok 10
Regionálny indikatívny program
(1)	Na základe vyššie uvedeného pridelenia zdrojov vyhotoví riadne poverená národná organizácia (organizácie) a v prípade, že taký mandát chýba, národný schvaľovací úradník návrh regionálneho indikatívneho programu. Návrh regionálneho  indikatívneho programu obsahuje  najmä:
a)	ústredné odvetvia alebo témy pomoci Spoločenstva;
b)	najprimeranejšie opatrenia a operácie pre dosiahnutie cieľov stanovených pre tieto odvetvia a témy a
c)	~~projekty a programy~~ programy a projekty, ktoré umožňujú splnenie týchto cieľov, pokiaľ boli jasne určené, ako aj určenie zdrojov, ktoré sa majú využiť pre každý z týchto elementov, a časový harmonogram ich vykonávania.
(2)	Regionálny indikatívny program sa prijme po spoločnej dohode medzi Spoločenstvom a dotknutými štátmi AKT.
Článok 12
Spolupráca vo vnútri AKT
(1)	Na začiatku obdobia pokrytého finančným protokolom vymedzí Spoločenstvo Rade AKT časť prostriedkov určených na regionálne operácie, ktoré sa vyčlenia na operácie s prospechom pre mnohé alebo všetky štáty AKT. Takéto operácie môžu prekračovať koncept zemepisného umiestnenia.
(2)	Spoločenstvo môže zvýšiť prideľovanie zdrojov na spoluprácu medzi štátmi AKT, aby zohľadnilo nové potreby, pokiaľ ide o zlepšenie účinnosti aktivít medzi štátmi AKT.
Článok 13
Žiadosť o financovanie
(1)	Žiadosti o financovanie regionálnych programov predložia:
a)	riadne poverené regionálne orgány alebo organizácie;
b)	riadne poverené subregionálne orgány, organizácie alebo štát AKT  v dotknutom regióne v štádiu programovania za predpokladu, že operácia bola identifikovaná v regionálnom indikatívnom programe (RIP).
(2)	Žiadosti o programy vo vnútri AKT predložia:
a)	aspoň tri poverené regionálne orgány alebo organizácie patriace k rozdielnym zemepisným regiónom alebo najmenej dva štáty AKT ~~národný schvaľovací úradník~~ z každého z týchto troch regiónov;
b)	Rada ministrov AKT alebo ~~po konkrétnom poverení~~ Výbor veľvyslancov AKT alebo
c)	medzinárodné organizácie vykonávajúce operácie, ktoré prispievajú k cieľom regionálnej spolupráce a integrácie, ako je Africká únia, pod podmienkou predchádzajúceho schválenia Výborom veľvyslancov AKT.
Článok 14
Vykonávacie postupy
~~(1)~~	~~Regionálne programy sa vykonávajú žiadajúcim orgánom, alebo akýmkoľvek iným riadne povereným orgánom alebo inštitúciou.~~
~~(2)~~	~~Programy vo vnútri AKT sa vykonávajú žiadajúcim orgánom alebo ich riadne povereným zástupcom. V prípade absencie riadne povereného výkonného orgánu, a bez dopadu na projekty ad hoc a programy riadené sekretariátom AKT, je Komisia zodpovedná za vykonávanie operácií vo vnútri AKT.~~
~~(3)~~ (1)	Berúc do úvahy ciele a vnútorne dané charakteristiky regionálnej spolupráce, vrátane spolupráce medzi štátmi AKT, sú operácie vykonávané v tejto oblasti upravené postupmi stanovenými pre rozvojovú finančnú spoluprácu tam, kde je to uplatniteľné.
(2)	Najmä a v zmysle  odsekov 3 a 4 sa uzatvorí pre každý regionálny program alebo projekt financovaný zo zdrojov fondu:
a)	buď v súlade s článkom 17 dohoda o financovaní medzi Komisiou a orgánmi uvedenými v článku 13; v týchto prípadoch vymenuje príslušný orgán regionálneho schvaľovacieho úradníka, ktorého kompetencie korešpondujú mutatis mutandis s kompetenciami príslušného národného schvaľovacieho úradníka;
b)	alebo v súlade s článkom xx grantovú zmluvu medzi Komisiou a orgánmi uvedenými v článku 13, v závislosti od povahy opatrenia, a v prípade, keď príslušný orgán, ktorý nie je orgánom štátu AKT, je zodpovedný za vykonávanie programu alebo projektu.
(3)	Pre programy a projekty, ktoré sú financované zo zdrojov fondu a pre ktoré podala medzinárodná organizácia žiadosť o financovanie v zmysle článku 13 ods. 2 písm. c), sa uzatvorí grantová zmluva.
(4)	Programy a projekty, ktoré sú financované zo zdrojov fondu a pre ktoré  podala Rada ministrov AKT alebo Výbor veľvyslancov AKT žiadosť o financovanie, bude vykonávať buď sektretariát skupiny štátov AKT, ktorý v tomto prípade uzatvorí s Komisiou dohodu o financovaní  podľa článku 17, alebo Komisia, a to v závislosti od povahy opatrenia.

Kapitola 3
~~Vykonávanie projektov~~ Zhodnotenie a Financovanie 
Článok 15
Identifikácia, príprava a zhodnotenie ~~projektu~~ programov a projektov
(1)	~~Projekty a programy~~ Programy a projekty predložené dotknutými štátmi AKT sú predmetom spoločného zhodnotenia. Výbor AKT-ES pre spoluprácu v rozvojových financiách vypracuje všeobecné usmernenia a kritériá pre zhodnotenie ~~projektov a programov~~ programov a projektov. Tieto programy a projekty sú spravidla viacročné a môžu obsahovať celé spektrum opatrení obmedzeného rozsahu v určitej oblasti.
(2)	~~Projektové alebo programové~~ Dokumenty pre programy a projekty pripravené a predložené na financovanie musia obsahovať všetky nevyhnutné informácie na zhodnotenie ~~projektov alebo programov~~ programov a projektov alebo tam, kde neboli takéto ~~projekty alebo programy~~ programy a projekty úplne definované, poskytovať hrubý náčrt nevyhnutný pre ich zhodnotenie. ~~Takéto dokumenty sa úradne odovzdajú spoločenstvu zo strany štátov AKT alebo iných oprávnených beneficientov v súlade s touto dohodou.~~
(3)	~~Projektové a programové~~ Zhodnotenie programov a projektov berie riadny zreteľ na národné prekážky ľudských zdrojov, a zabezpečuje stratégiu priaznivú na podporu týchto zdrojov. Taktiež berie do úvahy špecifické charakteristiky a prekážky každého štátu AKT.
(4)	Programy a projekty, ktoré majú implementovať neštátni účastníci oprávnení na túto činnosť v súlade s dohodou, môže hodnotiť len Komisia; pre tieto programy a projekty sa môže uzatvoriť grantová zmluva medzi Komisiou a neštátnymi účastníkmi v súlade s článkom xx. Toto zhodnotenie musí byť v súlade s článkom  4 ods. 1 písm. d), pokiaľ ide o typy účastníkov, ich oprávnenie a druhy aktivít, ktoré majú byť predmetom podpory. Komisia informuje prostredníctvom vedúceho delegácie národného schvaľovacieho úradníka o týchto pridelených grantoch.
Článok 16
Finančný návrh a rozhodnutie
(1)	Závery zhodnotenia sa zhrnú vo finančnom návrhu, ktorého konečnú verziu vyhotoví ~~spoločenstvom~~ Komisia v úzkej spolupráci s dotknutým štátom AKT. ~~Tento finančný návrh sa predloží na schválenie rozhodovaciemu orgánu Komisie.~~
~~(2)~~	~~Finančný návrh obsahuje predbežný časový harmonogram technického a finančného vykonávania projektu alebo programu, vrátane viacročných programov a celkových pridelených čiastok na operácie malého finančného rozsahu, a zaoberá sa trvaním rôznych fáz vykonávania. Finančný návrh :~~
~~a)~~	~~berie do úvahy pripomienky dotknutého štátu alebo štátov AKT; a~~
~~b)~~	~~predloží sa súčasne dotknutému štátu alebo štátom AKT a spoločenstvu.~~
~~(3)~~	~~Komisia dopracúva finančný návrh a predkladá ho so zmenami alebo bez nich rozhodovaciemu orgánu spoločenstva. Dotknutý štát alebo štáty AKT budú mať možnosť pripomienkovať akúkoľvek podstatnú zmenu/doplnenie, ktoré Komisia zamýšľa v  dokumente urobiť. Pripomienky budú v zmenenom/doplnenom finančnom návrhu zohľadnené.~~
~~(4)~~ (2)	~~Rozhodovací orgán spoločenstva~~ Komisia v mene Spoločenstva oznámi svoje rozhodnutie o financovaní dotknutému štátu AKT do ~~120~~ 90 dní od dátumu ~~oznámenia~~ vyhotovenia konečnej verzie ~~vyššie uvedeného~~ finančného návrhu.
~~(5)~~ (3)	Ak Komisia v mene Spoločenstva finančný návrh neprijala, dotknutý štát ~~alebo štáty~~ AKT musí byť okamžite informovaný o dôvodoch tohto rozhodnutia. V takom prípade môžu zástupcovia dotknutého štátu ~~alebo štátov~~ AKT žiadať buď:
a)	aby bola vec postúpená Výboru AKT-ES pre spoluprácu v rozvojových financiách založenému podľa tejto dohody alebo
b)	aby im bola daná možnosť vypočutia pred ~~rozhodovacím orgánom~~ zástupcami Spoločenstva.
~~(6)~~ (4)	Po takomto vypočutí prijme ~~príslušný orgán spoločenstva~~ Komisia v mene Spoločenstva definitívne rozhodnutie o prijatí alebo zamietnutí finančného návrhu, pričom dotknutý štát ~~alebo štáty~~ AKT môže predložiť Komisii ešte pred prijatím rozhodnutia akékoľvek fakty, ktoré môžu byť nevyhnutné na doplnenie informácií dostupných Komisii.
~~(7)~~	~~Viacročné programy okrem iného financujú vzdelávanie, decentralizované operácie, mikroprojekty, podporu a rozvoj obchodu, a súbory operácií obmedzeného rozsahu v špecifickom odvetví, podporu riadenia programov/projektov a technickú spoluprácu.~~
~~(8)~~	~~V prípadoch uvedených vyššie môže dotknutý štát AKT predložiť vedúcemu delegácie viacročný program vymedzujúci v hrubom náčrte typy predpokladaných aktivít a navrhované finančné čiastky:~~
~~a)~~	~~finančné rozhodnutie o každom viacročnom programe prijme vrchný schvaľovací úradník. List od vrchného schvaľovacieho úradníka národnému schvaľovaciemu úradníkovi o oznámení takéhoto rozhodnutia predstavuje finančnú dohodu;~~
~~b)~~	~~v rámci takto prijatých viacročných programov môže národný schvaľovací úradník alebo podľa okolností sprostredkovateľ decentralizovanej spolupráce delegovaný do funkcie na tento účel, alebo v primeraných prípadoch iní oprávnení beneficienti, vykonať každý jednotlivý krok v súlade s príslušnými ustanoveniami dohody a podmienkami finančnej dohody uvedenej vyššie. Ak sa má vykonávanie realizovať sprostredkovateľmi decentralizovanej spolupráce alebo inými oprávnenými beneficientmi, národný schvaľovací úradník a vedúci delegácie majú finančnú zodpovednosť a dohľad na operáciami vzhľadom na zabezpečenie, medzi iným, aj vykonávanie svojich ostatných povinností~~
~~(9)~~	~~Na konci každého roka predloží národný schvaľovací úradník spolu s vedúcim delegácie Komisii správu o vykonávaní viacročných programov.~~
Článok 17
Finančná dohoda
(1)	Okrem prípadov, kedy táto dohoda stanovuje inak, je finančná dohoda pre akýkoľvek ~~projekt alebo program~~ program alebo projekt financovaný ~~grantom~~ z fondu vyhotovená medzi Komisiou a dotknutým štátom ~~alebo štátmi~~ AKT. ~~Ak štát AKT  nie je priamym beneficientom, Komisia formalizuje finančné rozhodnutie výmenou listov s dotknutým beneficientom.~~
(2)	Finančná dohoda sa vyhotoví medzi Komisiou a dotknutým štátom ~~alebo štátmi~~ AKT do 60 dní od rozhodnutia ~~rozhodovacieho orgánu~~ Komisie v mene Spoločenstva. Finančná dohoda:
a)	špecifikuje najmä podrobnosti ~~finančných čiastok z fondu~~ týkajúce sa finančného príspevku Spoločenstva, finančné dojednania a podmienky, všeobecné a konkrétne ustanovenia týkajúce sa dotknutého ~~projektu alebo programu~~ programu alebo projektu ~~a taktiež zahŕňa predbežný časový harmonogram technického vykonávania projektu alebo programu obsiahnutého vo finančnom návrhu;~~ a
b)	umožňuje primerane poskytnúť čiastky na pokrytie nárastu nákladov a nepredvídaných udalostí.
(3)	~~Po podpise finančnej dohody sa čiastky vyplatia v súlade s finančným plánom v nej stanoveným.~~ Akýkoľvek nespotrebovaný zostatok po uzavretí účtov projektov alebo ~~programov~~ programu alebo projektu sa kumuluje v dotknutom štáte alebo štátoch AKT ~~a má byť takto špecifikovaný aj v účtovníctve fondu.~~ ~~Je možné použiť ho spôsobom určeným v tejto dohode na financovanie projektov a programov.~~
Článok 18
Prekročenie nákladov
(1)	Keď sa ukáže, že existuje riziko prekročenia nákladov nad rámec prostriedkov, ktoré sú k dispozícii podľa ~~nad rámec limitu stanoveného~~ finančnej dohody, národný schvaľovací úradník ~~prostredníctvom vedúceho delegácie~~ o tomto informuje ~~hlavného schvaľovacieho úradníka~~ Komisiu a žiada Komisiu o schválenie opatrení, ktoré národný schvaľovací úradník zamýšľa prijať na pokrytie prekročenia nákladov ~~nad limit pridelených čiastok~~, a to buď znížením rozsahu ~~projektu alebo programu~~ programu alebo projektu, alebo čerpaním národných či iných zdrojov mimo Spoločenstva.
(2)	Ak nie je možné znížiť rozsah programu alebo projektu alebo pokryť prekročenie pomocou iných zdrojov, môže Komisia konajúc v mene Spoločenstva na základe zdôvodnenej žiadosti národného schvaľovacieho úradníka prijať dodatočné  rozhodnutie o financovaní zo zdrojov národného indikatívneho programu. ~~Ak sa dohodou so spoločenstvom rozhodne neznižovať rozsah projektu alebo programu, alebo ak nie je možné pokryť náklady inými zdrojmi, takéto prekročenia môžu byť financované  až do 20 % finančných záväzkov dotknutého programu alebo projektu z príslušného indikatívneho programu.~~
Článok 19
Retroaktívne financovanie
(1)	Aby sa zabezpečilo včasné zahájenie projektu, aby sa vyhlo medzerám v následných projektoch a zabránilo odkladom, štáty AKT ~~po dohode s Komisiou~~ môžu pri ukončení zhodnotenia projektu a pred prijatím finančného rozhodnutia
~~a)~~	~~vydať výzvu na účasť vo verejnej súťaži pre všetky typy zmlúv, s  výpovednou doložkou; a~~
~~b)~~	vopred financovať aktivity spojené so zahájením programov, predbežných a sezónnych prác, objednávok na zariadenia s dlhým časom dodania, ako aj niektoré priebežné operácie. Takéto výdavky musia splniť postupy stanovené v dohode.
(2)	Toto ustanovenie sa musí spomenúť vo finančnom návrhu a nesmie sa dotknúť finančného rozhodnutia, ktoré prijala Komisia v mene Spoločenstva. ~~Tieto ustanovenia nemajú dopad na právomoci rozhodovacieho orgánu spoločenstva.~~
(3)	Výdavky vynaložené štátom AKT pri dodržiavaní tohto ustanovenia  budú retroaktívne financované podľa ~~projektu alebo programu~~ programu alebo projektu po tom, čo sa podpíše finančná dohoda.

Kapitola 4
~~Súťaž a preferencie~~ Implementácia
Článok xx
Implementačné postupy
(1)	Programy a projekty, ktoré sú financované zo zdrojov fondu a ktorých finančnú realizáciu zabezpečuje Komisia, sa implementujú nasledujúcim spôsobom:
a)	zadanie zmlúv;
b)	poskytnutie grantov;
c)	vykonávanie priamou prácou;
d)	priame platby ako rozpočtová pomoc, podpora sektorových programov, odpustenie dlhu alebo podpora v prípade krátkodobých výkyvov výnosov z vývozu.
(2)	Zmluvy o verejnom obstarávaní sú zmluvy na peňažný úrok, ktoré sa uzatvárajú písomne na účel obstarania hnuteľného majetku, vykonania prác alebo poskytnutia služieb za úhradu ceny.
(3)	Granty v zmysle tejto prílohy sú priame finančné príspevky, ktoré sa poskytujú ako dar na účel financovania:
a)	buď opatrenia, ktorým sa podporuje uskutočňovanie určitého cieľa  stanoveného v  dohode alebo v programe alebo projekte, ktoré sa  prijali v súlade s touto dohodou;
b)	alebo nákladov na prevádzku orgánu, ktorý sleduje takýto cieľ.
Granty sú predmetom písomnej zmluvy.
Článok zz
Verejná súťaž s odkladacou doložkou
S cieľom zabezpečiť, aby sa projekty začali realizovať včas, môžu štáty AKT v dostatočne odôvodnených prípadoch hneď, ako sa dokončí hodnotenie projektu, a pred prijatím rozhodnutia o financovaní, po dohode s Komisiou vypísať verejnú súťaž na všetky druhy zmlúv s odkladacou doložkou. Toto ustanovenie sa musí spomenúť vo finančnom návrhu.
Článok 20
Oprávnenosť
Ak neplatí odchýlka podľa článku 22, platí nasledujúce ustanovenie bez toho, aby bol dotknutý článok 26:
1.	Postupov zadávania zmlúv o verejnom obstarávaní alebo grantov financovaných z fondu sa môžu zúčastniť všetky fyzické a právnické osoby zo štátov AKT a členských štátov Európskeho spoločenstva.
2.	Tovar a materiál získaný na základe zmlúv financovaných zo zdrojov fondu musí mať pôvod v krajine, ktorá je oprávnená na účasť podľa ods. 1. V tejto súvislosti sa definuje pojem „výrobky pôvodom z“ podľa platných medzinárodných dohôd a k výrobkom pôvodom zo Spoločenstva patria aj výrobky pôvodom zo zámorských krajín a území.
3.	Postupov zadávania zmlúv o verejnom obstarávaní alebo grantov financovaných z fondu sa môžu zúčastniť medzinárodné organizácie.
4.	Ak sa z fondu financuje opatrenie, ktoré vykonáva medzinárodná organizácia, môžu sa zúčastniť postupov zadávania zmlúv o verejnom obstarávaní alebo grantov všetky fyzické a právnické osoby, ktoré sú oprávnené na účasť podľa ods. 1 alebo podľa pravidiel organizácie, pričom sa zabezpečí rovnaké zaobchádzanie so všetkými darcami. Tie isté pravidlá platia pre tovar a materiál.
5.	Ak sa z fondu financuje opatrenie, ktoré sa vykonáva v rámci regionálnej iniciatívy, môžu sa zúčastniť postupov zadávania zmlúv o verejnom obstarávaní alebo grantov všetky fyzické a právnické osoby, ktoré sú oprávnené na účasť podľa ods. 1, ako aj všetky fyzické a právnické osoby z krajiny, ktorá sa zúčastňuje príslušnej iniciatívy. Tie isté pravidlá platia pre tovar a materiál.
6.	Ak sa z fondu financuje opatrenie, ktoré je spolufinancované treťou krajinou, môžu sa zúčastniť postupov zadávania zmlúv o verejnom obstarávaní alebo grantov všetky fyzické a právnické osoby, ktoré sú oprávnené na účasť podľa ods. 1 alebo podľa pravidiel tretej krajiny. Tie isté pravidlá platia pre tovar a materiál.
~~Okrem  výnimiek udelených v súlade so všeobecnými nariadeniami pre zmluvy alebo článku 22 :~~ 
~~a)~~	~~účasť na výzvach pre verejnú súťaž a uzatváranie zmlúv financovaných fondom je otvorená za rovnakých podmienok pre :~~
~~i)~~	~~fyzické osoby, spoločnosti alebo firmy alebo verejné či poloverejné agentúry štátov AKT  alebo členských štátov;~~
~~ii)~~	~~družstevné spoločnosti a ostatné právnické osoby upravené verejným alebo súkromným právom členských štátov a/alebo štátov AKT; A~~
~~iii)~~	~~spoločné podniky alebo zoskupenia spoločností alebo firiem štátov AKT a/alebo členského štátu.~~
~~b)~~	~~tovary musia pochádzať zo spoločenstva a/alebo zo štátov AKT. V tejto súvislosti je vymedzenie pojmu „pôvodné výrobky“ stanoví s odvolaním sa na príslušné medzinárodné dohody, a tovary s pôvodom v spoločenstve zahŕňajú tovary s pôvodom v zámorských krajinách a územiach.~~
Článok 22
Odchýlka
(1)	~~Aby sa zabezpečila optimálna nákladová efektívnosť systému, fyzické alebo právnické osoby z rozvojových krajín mimo AKT môžu byť schválené na účasť v zmluvách financovaných spoločenstvom na žiadosť dotknutých štátov AKT. Dotknuté štáty AKT pri každej príležitosti poskytnú vedúcemu delegácie informácie potrebné pre spoločenstvo na rozhodovanie o takýchto odchýlkach, so zvláštnou pozornosťou venovanou :~~ Vo výnimočných, dostatočne odôvodnených prípadoch môžu fyzické a právnické osoby z tretích krajín, ktoré nie sú oprávnené na účasť podľa článku 20, na základe odôvodnenej žiadosti dotknutých štátov AKT získať oprávnenie, aby sa mohli zúčastniť postupov na získanie zmlúv alebo grantov verejného obstarávania, ktoré financuje Spoločenstvo. V každom prípade poskytujú dotknuté štáty AKT Komisii informácie, ktoré potrebuje na prijatie rozhodnutí o tejto odchýlke, pričom sa osobitná pozornosť venuje:
a)	zemepisnému umiestneniu dotknutého štátu AKT;
b)	konkurencieschopnosti zmluvných partnerov, dodávateľov a konzultantov z členských štátov a štátov AKT;
c)	potrebe vyhnúť sa nadmerným nárastom nákladov realizácie zmluvy;
d)	prepravným ťažkostiam alebo omeškaniam z dôvodu dodávkových lehôt alebo podobných problémov;
e)	technológii, ktorá je najvhodnejšia a najlepšie vyhovuje miestnym podmienkam;
f)	obzvlášť naliehavým prípadov;
g)	dostupnosti tovarov a služieb na príslušných trhoch.
(2)	V prípade projektov, ktoré sú financované z investičných nástrojov, platia pravidlá obstarávania EIB.
~~(2)~~	~~Účasť tretích krajín na zmluvách financovaných spoločenstvom možno tiež povoliť :~~
~~a)~~	~~ak sa spoločenstvo zúčastňuje na financovaní regionálnych alebo medziregionálnych schém zahŕňajúcich tieto  krajiny;~~
~~b)~~	~~v prípade spoločného financovania projektov a programov; a~~
~~c)~~	~~v prípade núdzovej pomoci.~~
~~(3)~~	~~Vo výnimočných prípadoch a po dohode s Komisiou sa môžu na zmluvách zúčastňovať konzultačné firmy, ktoré zamestnávajú expertov tretích krajín.~~
Článok 24
(Tento článok sa umiestni na koniec kapitoly pred článok o daňových a colných dojednaniach.)
Vykonávanie priamou prácou
(1)	V prípade operácií priamej práce sa ~~projekty a programy~~ programy a projekty vykonávajú prostredníctvom verejných alebo poloverejných agentúr alebo ministerstiev dotknutého štátu alebo štátov alebo právnickou osobou zodpovednou za výkon operácie.
(2)	Spoločenstvo prispieva k nákladom daného ministerstva poskytnutím vybavenia a/alebo materiálu, ktoré (ministerstvo) postráda, a/alebo zdrojov, ktoré mu umožnia získať dodatočný požadovaný  personál vo forme expertov  z dotknutých štátov AKT alebo ostatných štátov AKT. Účasť Spoločenstva pokrýva iba náklady vynaložené na dodatočné opatrenia a dočasné výdavky týkajúce sa vykonávania projektu prísne podľa jeho požiadaviek.
(3)	Programové odhady pre vykonávanie operácií priamej práce musia byť v súlade s pravidlami, postupmi a štandardnými dokumentmi Spoločenstva, ktoré ustanovila Komisia a ktoré platia v čase schvaľovania programových odhadov.
Článok 26
Preferencie
(1)	Prijmú sa opatrenia na čo najširšiu účasť fyzických a právnických osôb zo štátov AKT pri výkone zmlúv financovaných z fondu tak, aby sa umožnila optimalizácia fyzických a ľudských zdrojov týchto štátov. Na tento účel:
a)	pre zmluvy na práce s hodnotou menšou ako 5 000 000 EUR sa poskytne účastníkom súťaže zo štátov AKT za predpokladu, že jedna štvrtina akciového kapitálu alebo riadiaceho personálu pochádza z jedného alebo viacerých štátov AKT, cenová preferencia vo výške 10 % tam, kde  sú porovnávané ponuky inak ekonomicky, technicky a administratívne rovnocenné z hľadiska kvality;
b)	pre zmluvy na tovary bez ohľadu na ich výšku sa poskytne účastníkom súťaže zo štátov AKT, ktorí ponúkajú aspoň 50 % zmluvnej hodnoty tovarmi s pôvodom v AKT, cenová preferencia vo výške 15 % tam, kde  sú porovnávané ponuky inak ekonomicky, technicky a administratívne rovnocenné z hľadiska kvality;
c)	vo vzťahu k zmluvám na služby sa za predpokladu požadovanej kompetencie poskytne preferencia tam, kde sa porovnávajú ponuky s rovnakou hospodárskou a technickou kvalitou:
i)	expertom, inštitúciám alebo konzultačným spoločnostiam či firmám zo štátov AKT s požadovanou kompetenciou ~~tam, kde  sú porovnávané ponuky inak ekonomicky, technicky a administratívne rovnocenné z hľadiska kvality~~;
ii)	ponukám predloženým firmou z AKT v konzorciu s európskymi partnermi;
iii)	ponukám predloženým európskymi uchádzačmi so subdodávateľmi alebo expertmi z AKT;
d)	tam, kde sa predpokladá  subdodávka, sa poskytne preferencia  zo strany úspešného uchádzača fyzickým osobám, spoločnostiam alebo firmám zo štátov AKT, ktoré sú schopné realizovať zmluvu za podobných podmienok a
e)	štát AKT môže vo výzve na účasť vo verejnej súťaži navrhnúť perspektívnym uchádzačom pomoc spoločností, firiem, národných expertov alebo konzultantov z AKT vybraných po vzájomnej dohode. Táto spolupráca  môže mať formu buď spoločného podniku, subkontraktu alebo praktického vzdelávania školených osôb.
(2)	Ak sa na základe uvedených kritérií uznajú dve ponuky  za rovnocenné, uprednostní sa:
a)	ponuka uchádzača zo štátu AKT alebo
b)	v prípade, že takýto uchádzač nie je:
i)	ponuka, ktorá umožňuje najlepšie využitie fyzických a ľudských zdrojov štátu AKT;
ii)	ponuka, ktorá zahŕňa najlepšie možnosti pre zadanie subkontraktov fyzickým osobám, spoločnostiam alebo firmám zo štátov AKT alebo
iii)	konzorcium fyzických osôb, spoločností a firiem zo štátov AKT a Spoločenstva.

Kapitola 6
Riadenie zdrojov fondu a vykonávacie subjekty
Článok 34
~~Hlavný schvaľovací úradník~~ Komisia
(1)	Komisia zabezpečuje finančnú realizáciu operácií vykonávaných zo zdrojov fondu, s výnimkou investičného nástroja a úhrady úrokov, prostredníctvom nasledujúcich hlavných metód riadenia:
a)	centralizované riadenie;
b)	decentralizované riadenie.
(2)	Komisia finančne riadi  zdroje fondu spravidla decentralizovaným spôsobom. V tomto prípade vykonávajú povinnosti spojené s vykonávaním  štáty AKT v súlade s  článkom 35.
(3)	Z dôvodu finančnej realizácie zdrojov fondu deleguje Komisia právomoci vykonávania na svoje útvary. Komisia informuje štáty AKT a Výbor pre spoluprácu v rozvojových financiách o delegovaní úloh v rámci svojich útvarov.
~~(1)~~	~~Komisia menuje hlavného schvaľovacieho úradníka fondu, ktorý je zodpovedný za správu zdrojov fondu. Hlavný schvaľovací úradník je zodpovedný za záväzky, daňové zúčtovanie, povoľovanie a účtovníctvo výdavkov v rámci fondu.~~
~~(2)~~	~~Hlavný schvaľovací úradník :~~
~~a)~~	~~vykonáva pridelenie, daňové zúčtovanie a schválenie (vyplatenie) výdavkov a vedenie účtov pridelených čiastok a povolení;~~
~~b)~~	~~zabezpečuje realizáciu finančných rozhodnutí;~~
~~c)~~	~~v úzkej spolupráci s národným schvaľovacím úradníkom prijíma rozhodnutia o pridelení a finančných dojednaniach, ktoré sa ukážu ako nevyhnutné na zabezpečenie správneho výkonu schválených operácií z hospodárskeho a technického hľadiska;~~
~~d)~~	~~pripravuje súťažnú dokumentáciu pred vydaním výzvy na účasť vo verejnej súťaži pre :~~
~~i)~~	~~medzinárodnú verejnú súťaž;~~
~~ii)~~	~~užšiu medzinárodnú súťaž s predkvalifikáciou.~~
~~e)~~	~~schvaľuje návrhy na umiestnenie zmlúv podliehajúcich právomociam vykonávaným vedúcim delegácie podľa článku 36;~~
~~f)~~	~~zabezpečuje v riadnom čase uverejnenie výziev na účasť v medzinárodných súťažiach.~~
~~(3)~~	~~Hlavný schvaľovací úradník sprístupní na konci každého roka podrobnú súvahu fondu s uvedením zostatkov príspevkov zaplatených do fondu členskými štátmi a celkovými vyplatenými čiastkami vo vzťahu ku každej finančnej položke.~~
Článok 35
Národný schvaľovací úradník
(1)	Vláda každého štátu AKT menuje národného schvaľovacieho úradníka, ktorý ju zastupuje vo všetkých operáciách financovaných z fondu spravovaného Komisiou a bankou. Národný schvaľovací úradník vymenuje jedného alebo viacerých zastupujúcich národných schvaľovacích úradníkov, ktorí ho zastúpia v prípade, že nemôže vykonávať svoje povinnosti, a informuje Komisiu o tomto zastúpení. ~~Národný schvaľovací úradník môže delegovať niektoré z týchto funkcií a~~ Ak nie je k dispozícii inštitucionálna kapacita a primerané finančné riadenie, môže národný schvaľovací úradník delegovať svoje kompetencie v súvislosti s vykonávaním príslušných programov a projektov na orgán zodpovedný v rámci jeho národnej správy. Národný schvaľovací úradník informuje ~~hlavného schvaľovacieho úradníka~~ Komisiu o každom takomto delegovaní.
(2)	Ak Komisia zistí problémy pri realizácii postupov riadenia zdrojov fondu, nadviaže kontakt s národným schvaľovacím úradníkom, aby napravila situáciu a prijala, ak to bude potrebné, vhodné opatrenia.
(3)	Národný schvaľovací úradník nesie zodpovednosť za kompetencie v súvislosti s vykonávaním, ktoré boli na neho delegované.
(4)	V prípade, že sú zdroje fondu riadené decentralizovaným spôsobom, a s výhradou dodatočných kompetencií, ktoré môže udeliť Komisia národnému schvaľovaciemu úradníkovi, národný schvaľovací úradník:
a)	je zodpovedný  za koordináciu, programovanie, pravidelny monitoring, ročné, strednodobé a záverečné hodnotenie vykonávania spolupráce a za spoluprácu s darcami;
~~a)~~ b)	v úzkej spolupráci s ~~vedúcim delegácie~~ Komisiou je zodpovedný za prípravu, predkladanie a zhodnotenie ~~projektov a programov~~ programov a projektov;
c)	vypracuje podklady pre verejnú súťaž, prípadne požiadavky na podávanie návrhov;
d)	prekladá  na schválenie Komisii podklady pre verejnú súťaž, prípadne požiadavky na podávanie návrhov pred vyhlásením verejnej súťaže, prípadne požiadaviek na podávanie návrhov;
~~b)~~ e)		v úzkej spolupráci s ~~vedúcim delegácie~~ Komisiou vydáva výzvy na predkladanie ponúk vo ~~miestnych~~ verejných súťažiach, prípadne na podávanie návrhov;
f)	prijíma ~~v prípade miestnych a medzinárodných (otvorených alebo obmedzených) verejných súťaží~~ ponuky, prípadne návrhy a poskytuje Komisii kópiu ponúk, predsedá pri hodnotení ponúk, prípadne návrhov a rozhoduje o výsledkoch ich preskúmania v rámci lehoty platnosti verejných súťaží a so zreteľom na čas, ktorý je potrebný na schválenie zmlúv, ~~podpisuje zmluvy a dodatočné dojednania a schvaľuje výdavky~~;
g)	pozýva Komisiu na hodnotenie ponúk, prípadne návrhov a oznamuje Komisii výsledok hodnotenia ponúk a návrhov na schválenie návrhov pre zadanie zmlúv a grantov;
~~c)~~	~~predkladá pred vydaním výzvy na účasť v miestnej verejnej súťaži súťažnú dokumentáciu vedúcemu delegácie, ktorý dá svoj súhlas do 30 dní;~~
~~d)~~	~~završuje hodnotenie súťažných ponúk v rámci lehoty platnosti ponuky, berúc do úvahy lehotu požadovanú na schválenie zmlúv;~~
h)	predkladá zmluvy a programové odhady a dodatočné dojednania na schválenie Komisii;
i)	podpisuje zmluvy a dodatočné dojednania, ktoré schválila Komisia;
~~f)~~ j)	vyúčtuje a schvaľuje výdavky v rámci limitov jemu pridelených fondov;
~~g)~~ k)	počas výkonu operácií vypracúva akékoľvek úpravy a dojednania nevyhnutné na zabezpečenie správneho výkonu schválených projektov alebo programov z hospodárskeho a technického hľadiska.
~~(2)~~ (5)	Národný schvaľovací úradník počas výkonu operácií a v závislosti na požiadavke informovať ~~vedúceho delegácie~~ Komisiu rozhoduje o:
a)	technických úpravách a modifikáciách programov a projektov, pokiaľ tieto neovplyvňujú prijaté technické riešenie a zostávajú v limitoch rezervy na úpravy predpokladané vo finančnej dohode;
~~b)~~	~~modifikáciách v odhadoch počas realizácie;~~
~~c)~~	~~presunoch medzi položkami v rámci odhadov;~~
~~d)~~ b)	zmenách miesta v ~~projektoch alebo programoch~~ programoch alebo projektoch s viacerými jednotkami tam, kde je to opodstatnené z technických, hospodárskych alebo sociálnych dôvodov;
~~e)~~ c)	uložení alebo odpustení pokút z omeškania;
~~f)~~ d)	aktoch vyplatenia ručiteľov;
~~g)~~ e)	nákupoch tovarov na miestnom trhu bez ohľadu na ich pôvod;
~~h)~~ f)	použití stavebného vybavenia a strojov s pôvodom mimo členských štátov alebo štátov AKT, ak nie je v členských štátoch alebo štátoch AKT žiadna výroba porovnateľného vybavenia;
~~i)~~ g)	subkontraktoch;
~~j)~~ h)	záverečnom prijatí za predpokladu, že ~~vedúci delegácie~~ Komisia je prítomná pri predbežnom prijatí (kolaudácii), schvaľuje príslušný záznam a tam, kde je to vhodné, je prítomný na záverečnom prijatí najmä tam, kde si rozsah výhrad zaznamenaných na predbežnom prijatí vyžaduje značnú dodatočnú prácu a
k)	zamestnaní konzultantov a ostatných expertov technickej pomoci.
Článok 36
Vedúci delegácie
(1)	Komisiu zastupuje v každom štáte AKT a pri každom regionálnom zoskupení, ktoré si to výslovne želá, delegácia pod vedením vedúceho delegácie, ktorý dostal súhlas dotknutého štátu AKT alebo štátov AKT. Ak bol vedúci delegácie vymenovaný pre skupinu štátov AKT, musia sa prijať primerané opatrenia. Vedúci delegácie zastupuje Komisiu vo všetkých oblastiach kompetencií a pri všetkých aktivitách.
(2)	Vedúci delegácie je hlavnou kontaktnou osobou pre štáty AKT a ich orgány alebo pre organizácie, ktoré podľa dohody prichádzajú do úvahy v súvislosti s finančnou podporou. Musí spolupracovať alebo pracovať v úzkej spolupráci s národným schvaľovacím úradníkom.
(3)	Vedúci delegácie má potrebné inštrukcie a právomoci, ktoré potrebuje pre uľahčenie a vykonávanie všetkých operácií v rámci dohody.
(4)	Vedúci delegácie pravidelne informuje národné úrady o činnosti Spoločenstva, ktoré sa môžu priamo týkať spolupráce medzi Spoločenstvom a štátmi AKT.
~~(1)~~	~~Komisia je zastúpená v každom štáte AKT, alebo v každom regionálnom zoskupení, ktoré o to výslovne požiada, delegáciou pod vedením vedúceho delegácie a so súhlasom dotknutého štátu alebo štátov AKT. Ak je vedúci delegácie menovaný pre skupinu štátov AKT, prijmú sa primerané opatrenia aby sa zabezpečilo, že je vedúci delegácie zastúpený v každom z tých štátov svojim zástupcom, v ktorých nie je prítomný vedúci delegácie. Vedúci delegácie zastupuje Komisiu vo všetkých sférach jej právomocí a vo všetkých jej aktivitách.~~
~~(2)~~	~~Na tento účel vedúci delegácie v úzkej spolupráci s národným schvaľovacím úradníkom:~~
~~a)~~	~~na žiadosť dotknutého za zúčastňuje a pomáha v príprave projektov a programov a pri rokovaní  o zmluvách na technickú pomoc;~~
~~b)~~	~~zúčastňuje sa zhodnotenia projektov a programov, prípravy súťažnej dokumentácie a hľadania spôsobov  zjednodušenia zhodnotenia projektov a programov a vykonávacích postupov;~~
~~c)~~	~~pripravuje finančné návrhy;~~
~~d)~~	~~pred vydaním zo strany národného schvaľovacieho úradníka schvaľuje výzvy na účasť v miestnej verejnej súťaži a dokumentáciu na zmluvy o núdzovej pomoci do 30 dní po tom, čo mu ich predloží národných schvaľovací úradník;~~
~~e)~~	~~je prítomný  na otváraní súťažných ponúk a obdrží ich kópie a výsledky ich preskúmania;~~
~~f)~~	~~schvaľuje do 30 dní návrh národného schvaľovacieho úradníka na uzatvorenie miestnych verejných súťaží, zmluvy na priame zadanie, zmluvy na núdzovú pomoc, zmluvy na služby a práce s hodnotou menšou ako 5 miliónov EUR a zmluvy na dodávku tovarov s hodnotou menšou ako 1 milión EUR;~~
~~g)~~	~~pre všetky ostatné zmluvy vyššie neuvedené, schvaľuje do 30 dní návrh národného schvaľovacieho úradníka na uzatvorenie zmlúv vždy, keď sú splnené nasledujúce podmienky :~~
~~i)~~	~~vybraná súťažná ponuka je najnižšia z tých, ktoré vyhovujú požiadavkám súťažnej dokumentácie;~~
~~ii)~~	~~vybraná súťažná ponuka spĺňa všetky výberové kritériá uvedené v súťažnej dokumentácii;~~
~~iii)~~	~~vybraná súťažná ponuka nepresahuje sumu vyčlenenú na zmluvu.~~
~~h)~~	~~tam, kde nie sú podmienky stanovené v odseku (g) splnené, predkladá návrh hlavnému schvaľovaciemu úradníkovi, ktorý rozhodne do 60 dní odo obdržania  návrhu od vedúceho delegácie. Ak cena vybranej súťažnej ponuky presahuje sumu vyčlenenú na zmluvu, hlavný schvaľovací úradník po schválení uzavretia zmluvy pripraví príslušnú záväznú finančnú čiastku;~~
~~i)~~	~~schvaľuje zmluvy a odhady v prípade priameho zadania prác, doložkám k nim, ako aj autorizácie platieb vydaných národným schvaľovacím úradníkom;~~
~~j)~~	~~zabezpečuje, že projekty a programy financované zo zdrojov fondu spravovaného Komisiou sú riadne vykonávané z hľadiska finančného a technického;~~
~~k)~~	~~spolupracuje s národnými orgánmi štátu AKT, v ktorom zastupuje Komisiu pri pravidelnom hodnotení operácií;~~
~~l)~~	~~oznamuje štátu AKT všetky informácie a odovzdáva relevantné dokumenty o postupoch vykonávania rozvojovej finančnej spolupráce, najmä pokiaľ ide o kritériá hodnotenia a kritériá hodnotenia súťažných ponúk; a~~
~~m)~~	~~pravidelne informuje národné orgány o aktivitách spoločenstva, ktoré sa môžu priamo týkať spolupráce medzi spoločenstvom a štátmi AKT.~~
~~(3)~~	~~Vedúci delegácie dostane nevyhnutné pokyny a delegované právomoci na uľahčenie a urýchlenie všetkých operácií podľa dohody. Akékoľvek ďalšie delegovanie administratívnych a/alebo finančných právomocí vedúcemu delegácie, ktoré sú iné ako tie opísané v tomto článku, sa oznámi národnému schvaľovaciemu úradníkovi a Rade ministrov.~~
Článok 37
Platby ~~a platobné subjekty~~
(1)	Na účely vykonávania platieb v národných menách štátov AKT sa môžu otvoriť ~~v každom štáte AKT~~ v štátoch AKT zo strany a v mene Komisie účty v menách členských štátov alebo v eurách, a to vo verejných alebo poloverejných finančných inštitúciách vybraných na základe dohody medzi štátom AKT  a Komisiou. Inštitúcia vykonáva funkcie národného platobného subjektu.
(2)	Národný platobný subjekt neobdrží žiadnu odmenu za svoje služby a nie je tu splatný žiaden úrok za uložené prostriedky. Miestne účty sa dopĺňajú Komisiou v mene jedného z členských štátov alebo v eurách na základe odhadov budúcich hotovostných požiadaviek, pričom doplnenie sa vykonáva v dostatočnom predstihu tak, aby sa vyhlo potrebe prefinancovania štátov AKT a na zabránenie omeškaných platieb.
~~(3)~~	~~Na účely vykonávania platieb v eurách sa v mene Komisie otvoria účty v eurách u finančných inštitúcií členských štátov. Tieto inštitúcie vykonávajú úlohu platobných subjektov v Európe.~~
~~(4)~~ (3)	~~Platby z európskych účtov, ktoré sa budú vykonávať na pokyn Komisie alebo vedúceho delegácie konajúceho v jej mene, je možné urobiť vo vzťahu k výdavkom autorizovaným hlavným schvaľovacím úradníkom po predchádzajúcej autorizácii národného schvaľovacieho úradníka.~~ Platby sa vykonávajú podľa pravidiel stanovených Spoločenstvom a Komisiou, prípadne, keď výdavky zúčtuje a autorizuje národný schvaľovací úradník. 
~~(5)~~	~~V rámci limitov disponibilných prostriedkov na účtoch vykonáva platobný subjekt výplaty čiastok autorizovaných národným schvaľovacím úradníkom, alebo podľa primeranosti hlavným schvaľovacím úradníkom, a to po overení dostatočnej správnosti sprievodných dokumentov, a v poradí platnosti pokynov realizácie platieb.~~
~~(6)~~ (4)	Postupy zúčtovania, autorizácie a výplaty výdavkov musia byť ukončené do 90 dní od dátumu splatnosti platby. Národný schvaľovací úradník spracuje a dodá platobnú autorizáciu vedúcemu delegácie najneskôr do 45 dní pred dátumom splatnosti.
(7)	Nároky z omeškaných platieb znáša dotknutý štát alebo štáty AKT a Komisia z vlastných zdrojov za tú časť omeškania, za ktorú je každá strana zodpovedná v súlade s vyššie uvedenými postupmi.
~~(8)~~	~~Platobné subjekty, národný schvaľovací úradník, vedúci delegácie a zodpovedné oddelenia Komisie zostávajú finančne zodpovedné, až pokiaľ Komisia nevypracuje záverečné vyúčtovanie operácií, za výkon ktorých sú tieto subjekty zodpovedné.~~

REVÍZIA DOHODY Z COTONOU

Nová príloha VII k Dohode z Cotonou

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté

PRÍLOHA VII

POLITICKÝ DIALÓG O ĽUDSKÝCH PRÁVACH, DEMOKRATICKÝCH ZÁSADÁCH A PRÁVNOM  ŠTÁTE

ČLÁNOK 1

Ciele

1.	Konzultácie uvedené v článku 96 ods. 3 písm. a) sa okrem prípadov zvláštnej naliehavosti uskutočnia po dôkladnom politickom dialógu stanovenom v  článku 8 a článku 9 ods. 4 dohody.

2.	Obidve strany by takýto politický dialóg mali viesť v duchu dohody, pričom zohľadnia usmernenia pre politický dialóg AKT-EÚ vypracované Radou ministrov.

3.	Politický dialóg je proces, ktorý by mal podporovať prehlbovanie vzťahov AKT-EÚ a prispievať k dosiahnutiu cieľov partnerstva.

ČLÁNOK 2

Zintenzívnený politický dialóg predchádzajúci konzultáciám podľa článku 96

1.	Politický dialóg týkajúci sa dodržiavania ľudských práv, demokratických zásad a právneho štátu sa vedie v súlade s článkom 9 ods. 4 a článkom 8 Dohody o partnerstve a podľa medzinárodne uznávaných štandardov a noriem.  V rámci tohto dialógu sa strany môžu dohodnúť na spoločných programoch a prioritách.
2.	Pri zohľadnení osobitných a konkrétnych okolností dotknutého štátu AKT môžu strany v rámci medzinárodne dohodnutých štandardov a noriem spoločne vyvinúť a dohodnúť špecifické porovnávacie ukazovatele alebo ciele vzťahujúce sa na ľudské práva, demokratické zásady a právny štát.   Porovnávacie ukazovatele sú mechanizmy na dosiahnutie cieľov stanovením strednodobých úloh a časových rámcov na  ich  splnenie.
3.	Politický dialóg stanovený v odsekoch 1 a 2 je systematický a formálny, a vyčerpáva všetky dostupné možnosti pred konzultáciami podľa článku 96.
4.	Okrem prípadov zvláštnej naliehavosti v zmysle článku 96 ods. 3 písm. b) dohody sa tiež konzultácie podľa článku 96 môžu začať bez toho, aby im predchádzal zintenzívnený politický dialóg, ak jedna zo strán trvalo neplní záväzky, ku ktorým sa zaviazala počas predchádzajúceho dialógu, alebo ak sa dialóg nevedie v dobrej viere.
5.	Politický dialóg podľa článku 8 sa medzi stranami tiež použije s cieľom pomôcť krajinám, ktoré podliehajú primeraným opatreniam podľa článku 96, normalizovať vzťahy.
ČLÁNOK 3
Dodatočné pravidlá konzultácií podľa článku 96 dohody 

1.	Strany sa snažia byť počas konzultácií podľa článku 96 zastúpené na rovnakej úrovni .

2.	Strany sa pred formálnymi konzultáciami, počas nich a po ich skončení usilujú o transparentnú interakciu, pričom zohľadňujú špecifické porovnávacie ukazovatele a ciele uvedené v článku 2 ods. 2 tejto prílohy.

3.	Strany využijú 30-dňovú oznamovaciu lehotu stanovenú v článku 96 ods. 3 dohody na dôkladnú prípravu z ich strany, ako aj na  hlbšie konzultácie v rámci skupiny krajín AKT i medzi Spoločenstvom a jeho členskými štátmi.  V priebehu konzultačného procesu by strany mali dohodnúť pružné časové rámce, berúc na vedomie, že prípady zvláštnej naliehavosti v zmysle článku 96 ods. 3 písm. b) a článku 2 ods. 4 tejto prílohy môžu vyžadovať okamžitú reakciu.

4.	Strany uznávajú úlohu skupiny krajín AKT v politickom dialógu na základe pravidiel, ktoré skupina krajín AKT určí a oznámi Európskemu spoločenstvu a jeho členským štátom.

5.	Strany uznávajú potrebu štruktúrovaných a nepretržitých konzultácií podľa článku 96.  Rada ministrov môže ďalej rozvíjať pravidlá na tento účel.

REVÍZIA DOHODY Z COTONOU

Nová príloha Ibis k Dohode z Cotonou

Poznámka:
- Dohoda na novom znení: podčiarknuté

PRÍLOHA Ibis 

Viacročný finančný rámec spolupráce v rámci revidovanej Dohody z Cotonou

1. 	Na účely uvedené v tejto dohode a na obdobie začínajúce sa 1. marca 2005 zahŕňa nový viacročný finančný rámec spolupráce záväzky od 1. januára 2008 na obdobie piatich alebo šiestich rokov.

2. 	Počas tohto nového obdobia Európska únia zachová svoje úsilie týkajúce sa pomoci krajinám AKT najmenej na úrovni 9. ERF bez zostatkov; toto by sa malo doplniť na základe odhadov Komisie o vplyvy inflácie, rastu v rámci Európskej únie a rozšírenia o 10 nových členských štátov v roku 2004.

3. 	O akýchkoľvek potrebných zmenách a doplneniach viacročného finančného rámca alebo s ním súvisiacich častí dohody rozhodne Rada ministrov AKT-ES odchylne od článku 95 platnej dohody.