PREDKLADACIA SPRÁVA

1. Svetová meteorologická organizácia – poslanie a program

	Svetová meteorologická organizácia so sídlom v Ženeve, vo Švajčiarsku (World Meteorological Organization) – WMO je špecializovaná agentúra OSN pre meteorológiu, klimatológiu, operatívnu hydrológiu a environmentálne vedy. WMO vznikla ako medzivládna organizácia z mimovládnej Medzinárodnej meteorologickej organizácie (International Meteorological Organization – IMO), pôsobiacej od roku 1873. Dohovor o vzniku WMO bol prijatý na Konferencii riaditeľov meteorologických služieb vo Washingtone v roku 1947 a vstúpil do platnosti 23. marca 1950. WMO prebrala zodpovednosť a všetky aktivity IMO dňom 4. apríla 1951. Členmi WMO môžu byť štáty a samostatné územia, ktoré majú vlastnú meteorologickú alebo hydrometeorologickú službu. Členské štáty OSN vstupujú do WMO po vyjadrení súhlasu s Dohovorom, naproti tomu nečlenské štáty OSN musia získať súhlas 2/3 členov WMO. Každý členský štát vymenúva stáleho zástupcu vo WMO, ktorým je obvykle riaditeľ meteorologickej alebo hydrometeorologickej služby členského štátu, prostredníctvom ktorého sa uskutočňuje výmena informácií medzi kompetentnými vládnymi a mimovládnymi organizáciami členského štátu  a WMO.
Svetový meteorologický kongres (World Meteorological Congress), ktorý je najvyšším orgánom WMO, sa schádza najmenej raz za 4 roky (posledný v r. 1999),  rozhoduje o plánoch organizácie, jej výdavkoch, o medzinárodných meteorologických kódoch  a štandardoch, používaných v praxi, volí svojich funkcionárov a generálneho tajomníka.
	Výkonná rada (Executive Council) riadi činnosť v období medzi kongresmi a schádza sa raz ročne. Má  36 členov: prezident WMO, 3 vice-prezidenti WMO,  6 prezidentov regionálnych asociácií a 26 volených riaditeľov hydro/meteorologických služieb. Regionálne asociácie (Regional Associations) riadia meteorologickú činnosť v jednotlivých častiach sveta: I – Afrika, II – Ázia, III – Južná Amerika, IV – Severná a Stredná Amerika, V – Juhozápadný Pacifik, VI – Európa. WMO má 8 technických komisií: Komisia pre základné systémy, Komisia pre prístroje a metódy pozorovania, Komisia pre atmosférické vedy, Komisia pre agrometeorológiu, Komisia pre leteckú meteorológiu, Komisia pre námornú meteorológiu, Komisia pre klimatológiu a Komisia pre hydrológiu. 

	Medzi hlavné úlohy WMO patrí:
-	koordinovať činnosť národných hydro/meteorologických služieb, organizovať celosvetovú spoluprácu pri zakladaní staničných sietí pre vykonávanie meteorologických pozorovaní, ako aj hydrologických a iných geofyzikálnych pozorovaní, súvisiacich s meteorológiou,
-	štandardizovať a zlepšovať činnosti hydro/meteorologických služieb sveta,
-	modernizovať a zdokonaľovať prevádzku systémov rýchlej výmeny meteorologických, hydrologických a environmentálnych informácií, 
-	rozvíjať aplikácie meteorológie pre letectvo, námornú dopravu, vodné hospodárstvo, poľnohospodárstvo a iné činnosti,
-	podporovať výskum a školenia v meteorológii a v príbuzných oblastiach.
          Hlavnými princípmi, ktoré sa aplikujú v práci WMO sú princíp solidarity a princíp slobodnej výmeny dát. Umožňujú spoločné aktivity celej svetovej komunity bez ohľadu na rozdielnu technickú a organizačnú úroveň hydro/meteorologických služieb jednotlivých členských štátov.
Pre plnenie základných úloh WMO je vytvorených osem hlavných programov:
Svetová služba počasia (World Weather Watch Programme - WWWP): Cieľom tohto programu je organizovať rozvoj a prevádzku celosvetového pozorovacieho, spracovateľského a telekomunikačného systému pre meteorologické, hydrologické a environmentálne informácie. 
Svetový klimatický program (World Climate Programme - WCP): Cieľom tohto programu je organizovať vedecké štúdium klímy a klimatických zmien a pomáhať krajinám používať klimatické informácie.
Program pre výskum atmosféry a prírodného prostredia (Atmospheric Research and Environment Programme – AREP): Cieľom programu je vytvárať podmienky pre rozvoj atmosférických vied. 
Program aplikácií v meteorológii (Application of Meteorology Programme - AMP): Cieľom programu je uľahčiť aplikáciu meteorológie v národných a medzinárodných ekonomických a sociálnych činnostiach (služby počasia pre verejnosť, poľnohospodársku meteorológiu, leteckú meteorológiu, leteckú meteorológiu a oceánografické činnosti).
Program pre hydrológiu a vodné zdroje (Hydrology and Water Resources Programme - HWRP): Cieľom programu je pomáhať členom WMO plniť ich požiadavky v oblasti hydrológie a vodného hospodárstva. 
Program pre výuku a školenie (Education and Training Programme –
ETRP):  Cieľom programu je pomáhať členom WMO pri vzdelávaní a školení meteorologických a hydrologických pracovníkov. 
Program technickej pomoci (Technical Cooperation Programme- TCP): Cieľom programu je podporovať kooperáciu a mobilizovať zdroje na posilnenie národných meteorologických a hydrometeorologických služieb, zvlášť v rozvojových krajinách, vrátane nových nezávislých štátov.
Regionálny program (Regional Programme - RP):  Cieľom tohto programu je podporovať aktivity v jednotlivých regiónoch sveta.

	2. Stručné hodnotenie zapojenia Slovenskej republiky do programu WMO

Slovenská republika, ako samostatný štát, je od 13. marca 1993 riadnym členom WMO.  Uznesením vlády SR č. 958 z 15. decembra 1992 bolo rozhodnuté vykonať nevyhnutné kroky k realizácii Vyhlásenia vlády Slovenskej republiky k otázkam členstva v medzinárodných vládnych organizáciách v súvislosti so vstupom SR do OSN, vrátane členstva SR vo WMO.
Generálny riaditeľ Slovenského hydrometeorologického ústavu (SHMÚ) Ing. Štefan Škulec, CSc., bol vymenovaný za stáleho zástupcu SR vo WMO a reprezentuje celú odbornú komunitu Slovenska. SHMÚ má zastúpenie v týchto základných komisiách WMO: Komisia pre základné systémy, Komisia pre prístroje a metódy pozorovania, Komisia pre atmosférické vedy, Komisia pre agrometeorológiu, Komisia pre leteckú meteorológiu, Komisia pre klimatológiu a Komisia pre hydrológiu. Ďalej má zastúpenie v mnohých pracovných skupinách Regionálnej asociácie RA VI, ako aj v rámci celého WMO.
SR dlhodobo prejavuje záujem o obsadenie postov v sekretariáte WMO a o obsadenie miest expertov WMO pri dlhodobých a krátkodobých pobytoch na projektoch WMO. V tejto súvislosti je potrebné spomenúť doterajšiu aktívnu prácu expertov SHMÚ v  pracovných tímoch WMO, ako aj pôsobenie v centrále WMO. Konkrétne uvádzame niektoré z nich: člen Advisory Working Group prezidenta RA VI., pozícia „Instructor for Meteorology“ v Ugande  „project officer“ v oblasti aktivít pri budovaní subregionálneho úradu pre RA VI. V minulom roku bola slovenským zástupcom obsadená v sekretariáte WMO aj pozícia Senior Scientific Officer v divízii  Observing Systems, World Weather Watch – Basic Systems Department. 
SR ako v minulosti, tak i naďalej vyvíja úsilie o aktívne zapájanie sa do programu medzinárodnej spolupráce WMO Voluntary Cooperation Programme – Technical Cooperation Programme - VCP/TCP. Našou snahou je deklarovať aj výhľadovo snahu o aktívnu účasť SR ako donorskej krajiny v oblasti poskytovanie softwaru a krátkodobých školení pre numerickú predpoveď počasia a monitoring kvality vody.
	V rámci tohto programu SHMÚ v r. 1998 uskutočnil dodávku meteorologických prístrojov, nástrojov a testovacích zariadení pre meteorologické služby Ugandy v celkovej hodnote 23.610,- USD a Ukrajiny v celkovej hodnote 17.375,-USD. SR zároveň obdržala CLICOM systém a RETIM/AEROMET systém, ktoré sú inštalované na letisku M. R. Štefánika v Bratislave.
Najdôležitejšou úlohou národných hydro/meteorologických služieb pre trvale udržateľný rozvoj je zber, archivácia, interpretácia a aplikácia meteorologických, klimatologických, hydrologických a environmentálnych informácií. Práci WMO preto dominuje požiadavka poskytovať presné a včasné predpovede počasia a stavu vôd a výstrahy na nebezpečné javy, ako sú záplavy, obdobia sucha, klimatické zmeny.

3.	Stanovisko SR k jednotlivým bodom programu 

3.1.	Svetová služba počasia 

	SR sa bude podieľať na ďalšom rozvoji základných systémov, ktoré poskytujú potrebnú podporu nielen hlavným činnostiam Svetovej služby počasia (WWW), t. j. pozorovanie, analýzy počasia, predpovede, telekomunikácie, ale plnia aj potreby výskumu a aplikovaných programov. V rámci tohto programu vzrastá význam výškových pozorovaní pre potreby numerickej predpovede počasia s vysokým rozlíšením, požiadavky na aerologické pozorovania. Ďalej sa kladie zvýšený dôraz na procedúry pre zdokonalenie monitoringu WWW (pravidelnosť pozorovaní, kompletnosť a včasnosť zberu dát, výmena dát, dodržiavanie kódových štandardov a pod.)
	SR bude i naďalej pokračovať v pravidelnom dodávaní meteorologických údajov z pozemnej siete meteorologických staníc a aerologických údajov z rádiosondážnej stanice v Poprade - Gánovciach do globálneho telekomunikačného systému (GTS) WMO. Prebieha aj výmena a zlučovanie rádiolokačných informácií v rámci spolupráce stredoeurópskych krajín na projekte CERAD, ktorý je zameraný na tvorbu stredoeurópskej zlúčenej rádiolokačnej mapy.
	Systém na spracovanie dát tvorí podstatnú časť operatívnych meteorologických aktivít. Jeho úroveň významnou mierou ovplyvňuje najmä kvalitu predpovedí počasia a výstrah na nebezpečné poveternostné javy. SHMÚ spolupracuje na vývoji numerického predpovedného modelu počasia pre strednú Európu. Dňom 1. januára 2003 vstúpilo do platnosti „Memorandum o porozumení medzi národnými hydro/meteorologickými službami skupiny RC LACE“. Touto dohodou zástupcovia 6 národných hydro/meteorologických služieb potvrdili záujem pokračovať v  spoločnom úsilí pri zlepšovaní krátkodobých predpovedí počasia. V súvislosti so zdokonaľovaním metód nowcastingu a automatizácie veľmi krátkodobej predpovede počasia sa SHMÚ zúčastňuje na projekte stredoeurópskej iniciatívy CEI NOWCASTING, v ktorom sa odporúča i naďalej pokračovať. Významnou aktivitou je aj účasť na Mesoscale Alpine Programme (MAP) (štúdium vplyvu Álp na atmosférické procesy). SHMÚ pripravuje návrh na vstup SR do Európskeho centra pre strednodobé predpovede počasia (ECMWF) na báze kooperačnej dohody, čo umožní systémové riešenie problémov strednodobej predpovede počasia na 4 až 10 dní.
	Program pre družicové aktivity je zameraný na zvýšenie schopnosti družicových systémov plniť požiadavky užívateľov v rôznych aplikačných oblastiach, vrátane numerickej predpovede počasia, synoptickej meteorológie, nowcastingu, hydrológie a agrometeorológie. Medzi aktivity súvisiace s týmto programom patrí aj účasť SR ako kooperujúceho člena v Európskej organizácii pre využívanie meteorologických satelitov (EUMETSAT). Družicové snímky sú významnou súčasťou analýzy aktuálneho stavu počasia. Globálny charakter údajov meteorologických družíc umožňuje ich použitie v rôznych klimatologických štúdiách, ktoré pred satelitnou érou neboli možné. Ide napr. o mapovanie teplotných a vlhkostných polí, štatistiky výskytu určitých druhov oblačnosti a meteorologických javov, sledovanie zmien klímy. Významné sú nové programy EUMETSATu, súvisiace s aplikáciou družicových údajov v rôznych oblastiach meteorológie a hydrológie. Aj v budúcom období budú aktivity SR v tejto oblasti prioritne zabezpečované v rámci programu EUMETSAT a preto sa odporúča otvoriť diskusiu o zabezpečení plnoprávneho členstva SR v organizácii EUMETSAT.

3.2.  Svetový klimatický program

	Súčasťou tohto programu je aj Národný klimatický program SR (NCP), ktorý má za cieľ koordináciu výskumu globálnej zmeny klímy, jej prejavov na území SR a očakávaných dôsledkov na prírodné prostredie a socio-ekonomickú sféru SR. Tieto aktivity vyplývajú aj z  Rámcovej konvencie o zmene klímy, Agendy 21 a záverov Svetového summitu o trvale udržateľnom rozvoji (Johannesburg, 2002).
	V rámci Programu klimatických údajov a monitorovania SHMÚ bude postupne automatizovať klimatologickú sieť s prihliadnutím na dodržanie homogenity dlhodobých pozorovacích radov.
            Cieľom programu aplikácií a služieb v klimatológii je poskytnúť časovo ohraničenú informáciu o klíme, najmä so zameraním na hlavné socio-ekonomické sektory. Odporúča sa začať s aktivitami v tejto oblasti aj na Slovensku.

3.3.	 Program pre výskum atmosféry a prírodného prostredia

	SHMÚ sa aktívne podieľa na Globálnom programe na sledovanie atmosféry (Global Atmosphere Watch- GAW). V Poprade-Gánovciach je ozónometrická stanica SHMÚ, ktorá je súčasťou siete GAW pre monitorovanie celkového ozónu a ultrafialovej slnečnej radiácie. Podieľa sa na arktickom ozónovom experimente a vytvára podmienky pre poskytovanie ozónových dát v reálnom čase pre modely všeobecnej cirkulácie atmosféry. GAW je jediný globálny systém monitorovania zloženia atmosféry.  Jeho produkty sú využívané aj pre operatívne účely (napr. predpovede počasia, stavu ozónosféry, ultrafialovej slnečnej radiácie, fotochemických smogov, zhodnotenie stavu a vývoja kvality atmosféry). Do systému GAW je zapojených aj 5 slovenských regionálnych staníc kvality ovzdušia.  Odporúča sa pokračovať v týchto aktivitách i naďalej.

3.4. Program aplikácií v meteorológii

	V rámci programu pre agrometeorológiu, sa  SHMÚ zameriava na zjednotenie pozorovacích metód vo fenológii v strednej Európe a medzinárodnú výmenu agrometeorologických a fenologických údajov.
	Program pre leteckú meteorológiu koordinuje aktivity členských štátov v oblasti  zabezpečenia leteckej premávky podľa smerníc ICAO a odporúčaní WMO. SHMÚ plní túto funkciu na území Slovenska. Vzhľadom na strategický význam týchto informácií sa doporučuje pokračovať v tomto programe so zvýšeným dôrazom.
	Služby počasia pre verejnosť je aj jednou z kľúčových úloh SHMÚ v poskytovaní efektívnych služieb o počasí pre verejnosť na podporu ochrany ľudského života a majetku a má obrovský význam pre miestnu a národnú ekonomiku, obchod a životný štýl obyvateľov.

3.5.	Program pre hydrológiu a vodné zdroje 

	Národná hydrologická služba zabezpečuje systematické sledovanie kvantity a kvality vody v štátnych hydrologických sieťach a budovanie Národného hydrologického informačného systému HIS, ktorý slúži na rozvoj, ochranu a racionálne využívanie vodných zdrojov Slovenska. V rámci úloh programu predpovede a aplikácie v hydrológii sa koordinuje pravidelné zabezpečovanie zberu, spracovania a výmeny hydrologických údajov a informácií v reálnom čase, ako aj vydávanie predpovedí a tvorba predpovedných metodík. Významné sú aktivity v rámci programu viacúčelového systému operatívnej hydrológie HOMS, ktorý slúži na prenos technológií medzi jednotlivými krajinami. SR sa zapojila do programu BALTIC-HYCOS a súčasne aj do programu WHYCOS (Globálny program na zber údajov v reálnom čase v rámci určeného hydrologického celku). SR podporuje iniciatívy podunajských štátov v oblasti DANUBE-HYCOS a iniciatívy v oblasti včasných výstražných systémov pred prívalovými povodňami. Do aktivít vyššie uvedeného programu patrí aj realizácia významného slovenského projektu POVAPSYS - Povodňový varovný a predpovedný systém SR, zameraný na účinnú ochranu pred povodňami (jeho realizácia je  podporovaná uzneseniami vlády SR č. 31/2000, č.990/2001, č.989/2002, č.25/2003). Odporúča sa, aby SR pokračovala aj naďalej vo vyššie uvedených aktivitách a zapojila sa aktívne aj do asociovaných programov WMO, najmä v oblasti manažment povodní.

3.6. Voľby a menovania

	Jednou z dôležitých bodov programu sú voľby na pozície generálneho tajomníka WMO, prezidenta WMO, vice-prezidentov WMO a do Výkonnej rady WMO. 
-   Voľba nového generálneho tajomníka WMO.
 Svoj záujem kandidovať na uvedený post už deklarovali nasledovní kandidáti:  Jean-Pierre Beysson (Francúzsko), E. A. Mukolwe (Keňa), N. Ibrahim Tawfiq (Saudská Arábia)
- Voľba nového prezidenta a vice-prezidentov WMO.
Na uvedené posty sú doteraz známe nasledovné kandidatúry: post prezidenta: A.I.Bedritský (Rusko), post 1.vice-prezidenta: A.M.Noorian (Iran), post 3. vice-prezidenta: R.W.Sutherland (Britské územie Karibiku), A.Diouri (Maroko), M.A.Rabiolo (Argentína).
- Voľby ďalších 26 členov  Výkonnej rady WMO: K doteraz známym kandidátom na post do Výkonnej rady WMO patria: S.K.Srivastav (India), M.M.Arafa (Egypt), D.K.Keuerleber-Burk (Švajčiarsko), U. Gärtner (Nemecko).