Vyhodnotenie pripomienok
k Zámeru  systémového riešenia priestorového usporiadania STV a SRo

Spôsob pripomienkového konania: bežné pripomienkové konanie od 22.8.2007 do 5.9.2007

Zoznam oslovených subjektov: predseda vlády SR R. Fico, podpredseda vlády SR D. Čaplovič, R. Kaliňák, J. Mikolaj, Š. Harabín, MZV SR, MH SR, MDPT SR, MF SR, MŽP SR, MP SR, MŠ SR, MPSVR SR, MZ SR, MV SR, MO SR, MS SR, MVRR SR, ÚV SR – OVA, STV, SRo, Rada pre vysielanie a retransmisiu, TASR

Počet oslovených subjektov: 23

Zaslali do stanoveného termínu: 23

Zaslali po termíne: -

Subjekty, ktoré uplatnili pripomienky: ppvl SR D. Čaplovič, MVRR SR, MF SR, STV, SRo, TASR, UV SR – OVA štylistické pripomienky

Počet vznesených pripomienok/zásadných: 		  41/16
Počet akceptovaných pripomienok/zásadných: 	    8/3
Počet neakceptovaných pripomienok/zásadných: 	  33/13
Počet osôb, ktoré zaslali pripomienku verejnosti:	        0	  

Rozporové konanie s pripomienkujúcimi subjektmi:  
Ministerské rozporové konanie s MF SR dňa 9.10.2007  - rozpory boli odstránené
Počet neodstránených rozporov: 0	

REZORT

TEXT  PRIPOMIENKY

TYP

VYHOD-
NOTENIE

ODÔVODNENIE

Ppvl
Čaplovič

Odporúčame predmetný materiál pred jeho predložením do vlády dať na posúdenie resp. oponentúru ďalšej nezávislej odbornej inštitúcii typu Deloitte and Touche

O

N

V tejto fáze prípravy spoločného mediálneho komplexu posúdenie zámeru inou odbornou inštitúciou typu Deloitte nepovažujeme za nutné;  ministerstvo bude v rámci prípravy projektu výstavy spoločného mediálneho komplexu spolupracovať s viacerými odbornými inštitúciami  so skúsenosťami v danej oblasti

MVRR

upresniť metodiku zisťovania miery súčasného efektívneho využitia disponibilných priestorov SRo (30 %) a STV (41 %),

doplniť metodiku výpočtu súhrnného ekonomického ukazovateľa čistej súčasnej hodnoty peňažných tokov (NPV) uvedeného v tabuľkách na str. 15 a 17.

vysvetliť disproporcie medzi hodnotami „Priemerné ročné prevádzkové náklady budov (tis. SK)“ a „Celkové prevádzkové náklady budov (tis. Sk)“ uvedenými v tabuľkách na str. 15 a str. 17

jednoznačne uviesť, či je pozemky, s ktorými materiál pri porovnávaní  ekonomickej náročnosti jednotlivých možných variantov riešenia počíta, možné zastavať požadovaným spôsobom.

O

O

O

O

ČA

ČA

N

N

Materiál bol doplnený; vyťaženie budov je stanovené ako podiel využitého a disponibilného priestoru súčasných budov. 
Disponibilný priestor súčasných budov je celkový obstavaný priestor súčasných stavieb. 
Využitý priestor súčasných budov je stanovený ako obstavaný priestor, ktorý je využitý inštitúciou, alebo je pre fungovanie nevyhnutný, ale prevádzkovaný iným podnikateľským subjektom. 
Priestor je považovaný za využitý v prípade, že je využívaný pravidelne pre potreby zabezpečenia prevádzky inštitúcie.
Súčasné efektívne využitie disponibilných priestorov STV a SRo bolo stanovené na základe dokumentácie poskytnutej STV a SRo, osobných stretnutí Deloitte so zástupcami STV a SRo a fyzickou obhliadkou budov STV a SRo odborným odhadom.

Materiál bol doplnený. Ukazovateľ čistej súčasnej hodnoty peňažných tokov (NPV) bol použitý, aby pri vyhodnotení jednotlivých variantov bola zohľadnená časová hodnota peňazí.
Časová hodnota peňazí vychádza z teórie časovej preferencie popisujúcej úžitkovú funkciu ekonomickych subjektov. Každý subjekt pri rozhodovaní pomeruje, aky úžitok mu výsledok jeho rozhodnutia prináša v súčasnosti a v buducnosti. Subjekty všeobecne  preferujú súčasný úžitok pred budúcim. Ak chce napríklad subjekt uskutočniť investíciu z jeho jednej voľnej koruny, je preň výhodné čerpať úžitky z nej už teraz, ale zaplatiť ju čo najneskôr, pretože mezi súčasnosťou a budúcou platbou môže túto voľnú korunu investovať a inkasovať z nej úrok alebo sa napríklad môže zvýšiť jeho príjem, čím sa subjektívne zníži relatívna hodnota danej investície.
     Pri stanovení diskontnej miery pre tento projekt sme vyšli z dokumentu EU „GUIDANCE ON THE METHODOLOGY FOR CARRYING OUT THE COST-BENEFIT ANALYSIS, Information note nº 64“, ktorý stanovuje výšku diskontného faktora pre súčasné veľké infraštruktúrne projekty financované EU na úroveň 5% + miera inflácie. Pri očakávanej miere inflácie 2,4% stanovenej na základe projekcie svetovo uznávanej analytickej skupiny Economist Intelligence Unit je diskontný faktor 7,52%. Jeho najjednoduchšia interpetácia je, že rozhodovateľ považuje hodnotu 1,0752 koruny, ktorú má obdržať či vydať za jeden rok, za rovnakú voči jednej korune, ktorou disponuje v súčasnosti.
     NPV bol stanovený na základe diskontovania budúcich finančných tokov pre obidve možnosti realizácie projektu, tj. pre prípad postupu bez súkromného investora, alebo so súkromným investorom. Zohľadnený bol pritom čas realizácie jednotlivých príjmov a výdavkov za obdobie rekonštrukcie/výstavby ako aj za obdobie prevádzky, ktoré boli diskontované na súčasnú hodnotu k 1.1.2008, aby sa dosiahla porovnateľnosť finančnej náročnosti jednotlivých variantov.

Disproporcie medzi hodnotami priemerných ročných prevádzkových nákladov budov a celkových prevádzkových nákladov budov sú spôsobené rozdielnou charakteristikou foriem financovania.
    Na str. 15 je uvedená tabuľka, ktorá prezentuje základné porovnanie variantov riešenia bez zohľadnenia spôsobu financovania. Prevádzkové náklady v nej pritom agregujú energie, údržbu a ostatné osobné náklady a služby spojené s prevádzkou budov. V tabuľke na str. 17 sa uvádzajú náklady pri využití formy financovania projektu prostredníctvom participácie súkromného investora. V tomto prípade počas 20-ročného zmluvného obdobia náklady na údržbu, ostatné osobné náklady a služby spojené s prevádzkou bodov prechádzajú na ťarchu investora, ktorý ich zohľadňuje vo výške požadovanej odplaty. Jedinou nákladovou položkou oboch inštitúcií počas týchto 20 rokov v rámci prevádzkových nákladov sú náklady na energie.

Materiál vychádza z predpokladu, že pozemky v budúcnosti bude možné zastavať požadovaným spôsobom.

MF SR | Z návrhu uznesenia vlády vyplýva, že sa navrhuje preferovať variant 3 - výstavbu nového mediálneho komplexu s financovaním prostredníctvom zapojenia súkromného investora, ktorý je možné realizovať aj formou verejno-súkromného partnerstva (PPP). Nie je jasné, čo by malo byť obsahom Rámcovej koncepcie spoločného mediálneho komplexu STV a SRo a čo sa rozumie vecným a časovým harmonogramom predrealizačnej fázy výstavby. Podľa môjho názoru aj v nadväznosti na uvedené by vláda mala rozhodnúť o ďalšom postupe a ten by mal byť rámcovo navrhnutý už v tomto dokumente. Dokument by mal odporúčať jeden z variantov a následne obsahovať ďalší postup. Napr. úlohou z uznesenia pre ministra kultúry by mala byť úloha vypracovať štúdiu realizovateľnosti k projektu výstavby spoločného mediálneho komplexu STV a SRo formou PPP a projekt so zohľadnením výsledkov štúdie realizovateľnosti predložiť na rokovanie vlády SR. Účelom vypracovania štúdie realizovateľnosti by malo byť predovšetkým porovnanie vhodnosti realizovať projekt metódou PPP alebo inými modelmi realizácie projektu (klasické obstarávanie). Obsahom štúdie realizovateľnosti by mala byť okrem iného komplexná kvantifikácia nákladov na výstavbu a prevádzku projektu a celkové platby od používateľov a verejného partnera a kvantifikácia vplyvu projektu na rozpočet verejnej správy v zmysle § 33 zákona č. 523/2004 Z. z., najmä však overenie výhodnosti realizácie projektu metódou PPP. Štúdiu realizovateľnosti by mali spracovávať renomovaní poradcovia združení do poradenského konzorcia, ktoré má skúsenosti s prípravou a realizáciou PPP projektov. Príprava projektu formou PPP má vo svete svoj zaužívaný postup, ktorý je potrebné dodržiavať a postupovať podľa najlepšej praxe. Ministerstvo financií SR plánuje v najbližších dňoch predložiť na rokovanie vlády SR materiál „Návrh implementácie schémy technickej pomoci pre verejno-súkromné partnerstvá (PPP), ktorý okrem iného obsahuje návrh postupu pri príprave a realizácii projektov verejno-súkromných partnerstiev. | Z | N | Predkladaný materiál  sa ťažiskovo zaoberá analýzou súčasnej situácie obidvoch verejnoprávnych médií v oblasti ich nehnuteľností. Analýza súčasného stavu sa zameriava na posúdenie technických, kapacitných a ekonomických aspektov budov Slovenskej televízie a Slovenského rozhlasu a následné vyhodnotenie troch variantov možného priestorového usporiadania. Obsahom Rámcovej koncepcie vybudovania spoločného mediálneho komplexu STV a SRo, ktorej predloženie predpokladá navrhované uznesenie vlády SR, bude podrobnejšia analýza a výber relevantných variantov financovania, právneho a organizačno-technického zabezpečenia výstavby komplexu, vrátane návrhov vecných úloh a časového harmonogramu predrealizačnej fázy. Tá by mala obsahovať spracovanie podrobného investičného zámeru výstavby mediálneho komplexu, prieskum záujmu investorov, prípravu komplexnej zadávacej dokumentácie projektu, vyhlásenie výberového konania a výber investora na realizáciu výstavby mediálneho komplexu.

Materiál z navrhovaných troch variantov riešenia priestorového usporiadania STV a SRo prezentuje výhodnosť preferovaného variantu 3 v tabuľke kľúčových výstupov ekonomického modelu (str. 17). Tabuľka, podobne ako aj tabuľky na str. 13 a 15 materiálu, však uvádza nesúrodé informácie, ako napr. rozdielne časové hodnoty medzi dĺžkou trvania koncesnej zmluvy (20 rokov) a odplatou za službu investorovi (35 rokov), pričom odplata investorovi v sume 9,5 mld. Sk je vysokým násobkom oproti predpokladaným celkovým investičným výdavkom v sume 4,8 mld. Sk, neodôvodnený nárast nákladov na energie pri variante 3 a pod. Z uvedených dôvodov považujem údaje v tabuľkách za nedostatočné pre správne posúdenie výhodnosti jednotlivých variantov a spôsobu ich financovania. Na základe analýzy navrhovaných variantov vyplynuli určité finančné nezrovnalosti používané argumentačne v prospech preferovaného variantu, napr. priemerné ročné prevádzkové náklady budov (208 mil. Sk) prevyšujú súčasný stav dvoch existujúcich budov, ktoré sú podľa predkladateľa energeticky náročnejšie. Žiadam o bližšie vysvetlenie vyššie uvedených finančných údajov a reálne zosúladenie navrhovaných variantov s analýzou súčasného stavu.

Z

N

Nejde o nesúlad, sledované obdobie bolo stanovené v dĺžke 35 rokov, počas ktorých sa pri zohľadnení financovania na 20 rokov zapája investor, a toto obdobie má teda kvalitatívne aj kvantitatívne odlišný charakter, čo však neznamená, že varianty nie je možné porovnať. Porovnanie je možné docieliť napr. prostredníctvom zohľadnenia časovej hodnoty peňazí. Pri priemerných údajoch splátok sa potom v analýze pochopiteľne vyskytnú nulové hodnoty, je ale potrebné si uvedomiť, že pri prevádzkových nákladoch sa taktiež sleduje celé zvolené obdobie.
Výška odplaty investorovi je v tomto prípade absolútna a nezohľadňuje časovú hodnotu peňazí, ktorá danú hodnotu mení na približne 3,2 mld.
Pokiaľ ide o merné náklady energií, daný údaj má viac ilustratívny význam, keďže sa počíta ako podiel celkových energetických nákladov na plochu (tá predstavuje vo variantoch 1 a 2 nepomerne väčšiu hodnotu). Pri počítaní s reálne využívanými plochami by hodnoty za prvé dva varianty narástli a dokonca presiahli komerčné ceny energií na m3.
Výška energií je teda vo Variante 3 najnižšia, a to práve z dôvodu efektívnejšieho využitia plôch a energeticky menej náročnej budovy (pri použití súčasných stavebných postupov a materiálov).
Pri výpočte prevádzkových nákladov budov ekonomický model kalkuloval s určitým rastom (či už na úrovni energií alebo údržby a služieb..), ktorý bol zohľadnený pri každom modeli rovnako. Dôsledkom takéhoto prístupu je, že priemerné náklady (ktoré sa v tomto konkrétnom prípade navyše nediskontovali na súčasnú hodnotu) sú na vyššej úrovni, avšak zodpovedajúco pre každý variant. Relatívny vzťah sa tak nenaruší a variant, ktorý je najvýhodnejší pri tomto výpočte by bol najvýhodnejší aj bez zohľadňovania akéhokoľvek rastu.
Ekonomický model pritom pochopiteľne vychádzal z reálnych údajov inštitúcií, získaných z účtovných výkazov.

| K forme financovania prostredníctvom súkromného investora, ktorá síce ako uvádza aj predkladateľ nepredstavuje okamžitú záťaž na verejné financie, uvádzam, že vzhľadom na doterajšie napäté hospodárenie STV a SRo je priemerná ročná výška odplaty investorovi vo všetkých troch variantoch pre tieto inštitúcie neúnosná. | Z | N | Odhad výšky odplaty investorovi je v tomto prípade absolútny a nezohľadňuje časovú hodnotu peňazí, ktorá danú hodnotu mení na približne 3,2 mld. Sk.
| Vzhľadom na to, že z navrhovaných možností financovania jednotlivých variantov vyplýva dopad na verejné financie, žiadam materiál doplniť o doložku finančných, ekonomických a environmentálnych vplyvov, vplyvov na zamestnanosť a podnikateľské prostredie. | Z | N | Ťažiskom materiálu je porovnanie troch variantov riešenia priestorového usporiadania STV a SRo z  technického, kapacitného a ekonomického hľadiska a určenie najvhodnejšieho variantu, preto materiál samotný nemá  dopad na verejné financie. Vyčíslenie dopadu na štátny rozpočet predpokladá materiál rámcová koncepcia vybudovania spoločného mediálneho komplexu STV a SRo, ktorého predloženie sa navrhuje v návrhu uznesenia.
| Vo variante 3 sa berie do úvahy vklad pozemkov Slovenskej republiky v správe Ministerstva kultúry SR v oblasti Pribinova. Upozorňujem na to, že pri tvorbe rozpočtu verejnej správy na roky 2007 – 2009 sa uvažovalo s odpredajom tohto prebytočného majetku štátu vo výške asi 300 mil. Sk, čo by v nasledujúcom roku tvorilo príjem štátneho rozpočtu. Pozastavenie odpredaja bolo odôvodnené výhodnejšími výnosmi odpredajov v budúcnosti, čo by predstavovalo prínos v príjmoch štátneho rozpočtu. Schválením stavby mediálneho komplexu by bol pozitívny dopad v príjmoch štátneho rozpočtu nulový. | Z | N | MK SR v súlade so zámermi štátneho rozpočtu na rok 2007 pripravuje predaj časti pozemkov a budovy TASR v tejto lokalite. Výnos z predaja je plánovaným príjmom rozpočtovej kapitoly.

Predložený materiál nedostatočne rieši budúce vlastnícke vzťahy k navrhovanej stavbe mediálneho komplexu a ktorý subjekt bude výstavbu komplexu zabezpečovať. Návrhy na realizáciu výstavby komplexu a na  usporiadanie vlastníckych vzťahov k mediálnemu komplexu sú všeobecné a štúdia sa zaoberá aj návrhmi, ktoré nie sú v  súlade s platnými právnymi predpismi.  Napr. v časti 7 bod 7.2 sa uvažuje s možnosťou, že mediálny komplex bude vlastniť Slovenská republika v správe Ministerstva kultúry SR  a jeho užívanie STV a SRo bude riešené nájomnými zmluvami. Tento návrh nie je v súlade so zákonom č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu. Mediálny komplex bude stavbou účelovo budovanou pre potreby STV a SRo. Komplex nebude slúžiť Ministerstvu kultúry SR na plnenie úloh v rámci predmetu jeho činnosti,  bude pre ministerstvo trvale prebytočným majetkom a ministerstvo bude povinné s ním naložiť v súlade so  zákonom o správe majetku štátu, t.j. previesť ho do správy iného správcu majetku štátu  alebo ho predať.

Z

ČA

Materiál bol doplnený; je potrebné súhlasiť s tvrdením, že prenechanie stavby do nájmu SRo  a STV podľa zákona č. 278/1993 Z.z. o správe majetku štátu v platnom znení nie je právne možné. Išlo by o dlhodobé prenechanie  majetku štátu do nájmu.  Nájom majetku štátu je možný iba pri majetku, ktorý je dočasne prebytočný, čo nie je tento prípad. V prípade, ak by vlastníkom budovy bola SR a správu by vykonávalo MK SR je potrebné tento majetok predať SRo a STV, alebo previesť jeho správu na iného správcu majetku štátu. Prevod správy na SRo a STV nie je možný, pretože podľa platnej legislatívy nevykonávajú správu majetku štátu. Je možné zvažovať iba predaj, pričom je potrebné prihliadať na reálne finančné možnosti STV a SRo.
Z tohto dôvodu sa materiál ďalej nezaoberal uvedenou alternatívou právneho riešenia situácie. Na to, aby bola táto alternatíva realizovateľná, by bolo potrebné prijať niektoré legislatívne úpravy.

| Aj ďalšie návrhy (v bodoch 7.2.2 a 7.2.5), podľa ktorých by komplex na pozemkoch vo vlastníctve Slovenskej republiky mali vystavať STV a SRo, resp. súkromný investor, nie sú v súlade so zákonom č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu. | Z | N | Uvedené riešenia 7.2.2 a 7.2.5 uvažujú s vkladom pozemku ako nepeňažného vkladu do osobitnej obchodnej spoločnosti zriadenej za týmto účelom, čím nedochádza k porušeniu uvedeného zákona č. 278/1993 Z. z. o správe majetku štátu.
| K návrhu na založenie obchodnej spoločnosti na účely výstavby komplexu (bod 7.2.3) upozorňujem, že správca majetku štátu, ktorým je ústredný orgán štátnej správy SR,  môže vložiť majetok štátu len do obchodnej spoločnosti, ktorá je akciovou spoločnosťou. | Z | N | Podľa § 13a ods. 5 písm. b) zákona č. 278/1993 Z.z. možno majetok štátu použiť ako vklad do základného imania právnickej osoby alebo ako vklad pri založení právnickej osoby, ktorá je akciovou spoločnosťou, ktorej jediným zakladateľom je štát. Nesúhlasíme preto  s pripomienkou, že štát nemôže použiť svoj majetok ako vklad do základného imania inej ako akciovej spoločnosti.
| V súvislosti s návrhom, podľa ktorého by STV a SRo vložili svoj nehnuteľný majetok, resp. finančné prostriedky (bod 6.1.1 a 7.2.3) do obchodnej spoločnosti poukazujem na možný rozpor s § 6 ods. 2 zákona č. 619/2003 Z. z. o Slovenskom rozhlase a § 6 ods. 2 zákona č. 16/2004 Z. z. o Slovenskej televízii. | Z | ČA | Materiál bol doplnený; v súvislosti s týmto variantom sa predpokladá možnosť prijatia legislatívnych zmien.
| V materiáli je potrebné navrhnúť konkrétne riešenia na zabezpečenie výstavby a úpravy vlastníckych vzťahov k mediálnemu komplexu po jeho dobudovaní, ktoré budú v súlade s platnými právnymi predpismi. | Z | N | Ťažiskom materiálu je porovnanie troch variantov riešenia priestorového usporiadania STV a SRo z  technického, kapacitného a ekonomického hľadiska a určenie najvhodnejšieho variantu. Konkrétne riešenie zabezpečenia výstavby komplexu a úpravy právnych vzťahov k mediálnemu komplexu po jeho dobudovaní bude obsahom Rámcovej koncepcie vybudovania spoločného mediálneho komplexu STV a SRo, ktorého predloženie sa navrhuje v návrhu uznesenia
| Štúdia v časti 6., bod 6.1.2 popisuje realizáciu výstavby mediálneho komplexu formou projektu verejno-súkromného partnerstva (PPP). V materiáli nie je uvedený prípadný zadávateľ projektu PPP za verejný sektor. STV a SRo nie sú Štatistickým úradom SR zaradené do sektora verejnej správy, teda nie sú subjektami verejnej správy podľa metodiky ESA 95 (aplikácia § 19 ods. 15 zákona č. 523/2004 Z. z. o rozpočtových pravidlách verejnej správy a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov vo vzťahu k oprávnenosti uzatvoriť koncesnú zmluvu s predchádzajúcim súhlasom vlády sa vzťahuje len na subjekty verejnej správy), a preto partnerstvo uzatvorené medzi nimi a súkromným subjektom by nebolo PPP, ale istá forma spoločného podniku a vzťahu dvoch resp. viacerých súkromných partnerov. Spomínaná obchodná spoločnosť založená štátom ešte nemusí spĺňať kritériá pre zaradenie do sektora verejnej správy podľa metodiky ESA 95. Taktiež nie je možné posúdiť, či hodnota vkladaného pozemku do podniku bude dostatočnou hodnotou pre uskutočnenie PPP projektu tak, aby si nevyžadoval ďalšie platby z verejných zdrojov. | Z | N | Cieľom materiálu bola analýza možností riešenia spoločného mediálneho komplexu a nie konkrétne riešenie realizácie daného variantu.
| V časti 2.3 sa ako silná stránka variantu 3 uvádza veľmi dobrá dostupnosť verejnej dopravy a napojenie na kľúčové dopravné komunikácie. Uvedený argument považujem pre umiestnenie STV a SRo v centre mesta za neopodstatnený. Žiadam jeho vypustenie. | Z | N | Poloha komplexu a napojenie na dopravné siete je silnou stránkou variantu spoločného mediálneho komplexu, preto nie je dôvod na vypustenie
| V časti 4.3 v poslednom odseku predkladateľ uvažuje o ponechaní budovy SRo z dôvodu zachovania veľkého koncertného štúdia a nahrávacieho štúdia pre potreby SRo, nakoľko tie nie sú zahrnuté v mediálnom komplexe. Následne na to však zohľadňuje v ekonomickom modeli  výnos z predaja  budovy SRo. Žiadam o zosúladenie textu a ekonomického modelu. | Z | N | V materiáli sa uvažuje len o odpredaní častí komplexu SRo, ktoré nie sú nahrávacími štúdiami.

V časti 4.4 v tabuľke Vstupné parametre ekonomického modelu sú vyčíslené merné náklady energií za rok 2007 pre variant  1 a 2 vo výške 91 Sk/m^3 a pre variant 3 vo výške 146 Sk/m^3. Z predloženého materiálu nie je zrejmé, prečo sú náklady pre variant 3 také vysoké, žiadam doplniť podrobnejšie zdôvodnenie. Zároveň žiadam zosúladiť údaje o obstavanom priestore v tejto tabuľke s údajmi v texte v časti 4.1.

Z

N

Pokiaľ ide o merné náklady energií, daný údaj má viac ilustratívny význam, keďže sa počíta ako podiel celkových energetických nákladov na plochu (tá predstavuje vo variantoch 1 a 2 nepomerne väčšiu hodnotu). Pri počítaní s reálne využívanými plochami by hodnoty za prvé dva varianty narástli a dokonca presiahli komerčné ceny energií na m3.
Výška energií je teda vo Variante 3 najnižšia, a to práve z dôvodu efektívnejšieho využitia plôch a energeticky menej náročnej budovy (pri použití súčasných stavebných postupov a materiálov). Údaje o obstavanom priestore v časti 4.1 a v tabuľke v časti 4.4 sú v súlade.

| Žiadam doplniť bližšiu informáciu k otázke, prečo sa s umiestnením TA SR neuvažuje aj vo variante 2, nakoľko budova STV by bola aj po presťahovaní SRo využitá iba na 57 %. | Z | ČA | Poznámka o možnosti umiestnenia TASR v novom mediálnom komplexe bola z variantu 3 vypustená.

V časti 5.2 Zhrnutie výsledkov ekonomického vyhodnotenia sú v tabuľke pre variant 1, ktorý hovorí o zachovaní oboch budov STV aj SRo, vyčíslené priemerné ročné prevádzkové náklady vo výške 506 mil. Sk. Uvedené náklady sa javia ako výrazne nadhodnotené vzhľadom na uvádzané skutočné prevádzkové náklady budov pre STV a SRo v roku 2006 vo výške 147,6 mil. Sk, uvedené v  časti 1.3 Analýza súčasného stavu.

Z

N

Pri výpočte prevádzkových nákladov budov ekonomický model kalkuloval s určitým rastom (či už na úrovni energií alebo údržby a služieb..), ktorý bol zohľadnený pri každom modeli rovnako. Dôsledkom takéhoto prístupu je, že priemerné náklady (ktoré sa v tomto konkrétnom prípade navyše nediskontovali na súčasnú hodnotu) sú na vyššej úrovni, avšak zodpovedajúco pre každý variant. Relatívny vzťah sa tak nenaruší a variant, ktorý je najvýhodnejší pri tomto výpočte by bol najvýhodnejší aj bez zohľadňovania akéhokoľvek rastu.
Ekonomický model pritom pochopiteľne vychádzal z reálnych údajov inštitúcií, získaných z účtovných výkazov.

V tabuľke v časti 6 sa uvádza, že dĺžka trvania koncesnej zmluvy je 20 rokov. Navrhujem zvážiť používanie pojmu koncesná zmluva, koncesia a pod. v tomto dokumente nielen v časti 6 ale aj v iných častiach dokumentu. Vzhľadom na to, že Ministerstvo financií SR zabezpečuje metodickú podporu PPP projektom, upozorňujem na pochybnosť, či predpokladaný PPP projekt môže byť koncesiou na stavebné práce (ako jeden z typov PPP projektov) podľa § 15 ods. 1 zákona č. 25/2006 Z. z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Podľa našich poznatkov značná časť odborníkov v oblasti PPP sa prikláňa k názoru, že podmienkou, aby bol PPP projekt považovaný za koncesiu je, aby peňažné plnenie alebo časť peňažného plnenia pre súkromného partnera pochádzala z poplatkov od koncových užívateľov infraštruktúry. Existuje základný a hlavný problém jasného rozlíšenia medzi koncesiou na stavebné práce a verejnou zákazkou na stavebné práce. Samotná európska legislatíva v tomto nemá jasno a deklaruje potrebu zabezpečenia väčšej právnej istoty formou nejakého legislatívneho nástroja. Z predbežného návrhu dokumentu Európskej komisie (Preliminary considerations and key contents of a possible initiative on concessions z 21. júna 2007) vyplýva, že hlavným rozdielom medzi zákazkou na stavebné práce a koncesiou na stavebné práce je právo užívať predmetnú infraštruktúru. Toto právo umožňuje koncesionárovi spoplatňovať užívateľov infraštruktúry (mýto, poplatky). Tento dokument hovorí, že dokonca ak je služba poskytovaná užívateľom zadarmo, stále môže byť projekt koncesiou, ak sa napr. vyberá tieňové mýto alebo poplatky platené verejným sektorom koncesionárovi sú odvodené od miery využívania stavby/služby.
Z uvedeného vyplýva, že ak ide o koncesiu na stavebné práce, platba od verejného partnera súkromnému partnerovi počas užívania infraštruktúry nemôže byť založená výlučne na poplatku za dostupnosť ale aj na poplatku závislého od dopytu po danej infraštruktúre. V tomto projekte však podľa predloženého dokumentu súkromný partner nebude niesť riziko dopytu po tejto infraštruktúre.

O

N

Ako konštatuje pripomienkovateľ, neexistuje jednotná metodika na európskej ani národnej úrovni k označeniu týchto typov právnych vzťahov v rámci PPP.  Z pripomienky nie je zrejmé akým iným názvom je podľa pripomienkovateľa  potrebné v materiáli uvádzanú koncesnú zmluvu označiť.

| K časti 6.1 uvádzam, že podľa môjho názoru aj prvú možnosť usporiadania vzťahov realizácie variantu 3 s participáciou súkromného partnera možno považovať za formu integrovaného verejno-súkromného partnerstva (PPP) v zmysle dokumentu Guidelines for successful public-private partnerships. Preto navrhujem túto časť zaradiť pod spoločný názov Projekt PPP a uvedené premietnuť aj do časti 7.2. | O | N | Podľa nášho názoru uvedené časti sú odlišné, a preto považujeme za vhodné uvedené časti ponechať samostatne.

Keďže v rôznych krajinách je PPP definované rôzne, častým problémom sú nejasnosti pri rozlišovaní, ktorý projekt je možné označiť ako PPP a ktorý nie. Aj keď býva niekedy za PPP označená takmer akákoľvek spolupráca medzi subjektom verejnej správy a súkromným subjektom, od outsourcingu až po privatizáciu, tieto formy spolupráce verejného a súkromného sektora sú u nás bežné a nevyžadujú z hľadiska vyrovnanosti rozpočtu verejnej správy a dlhu verejnej správy nový prístup. Do definície PPP na účely Politiky PPP schválenej vládou SR v roku 2005 nespadajú dlhodobé zmluvy verejnej správy so súkromným partnerom ako dlhodobá zmluva na nákup služieb, dodávka stavby na kľúč, spoločný podnik - joint-venture, záruky, lízing a privatizácia. Za PPP sa považujú projekty, ktoré majú tieto kľúčové znaky:
•	súkromný partner zabezpečuje výstavbu a prevádzku diela, t.j. infraštruktúry, a ako protihodnotu poskytuje služby spojené s týmto dielom za platby od jeho používateľov alebo od verejného partnera, 
•	súkromný partner nesie niektoré ekonomické riziká spojené s realizáciou výstavby a prevádzky diela, ktoré obvykle nesie verejný obstarávateľ 
•	dlhodobosť zmluvných vzťahov (zmluvy sa uzatvárajú spravidla na 10 až 30 rokov, niekedy aj viac).

O

N

Aj samotný pripomienkovateľ, ktorý zabezpečuje metodickú podporu PPP projektom v pripomienkach konštatuje, že projekty PPP sú definované rôzne a existujú nejasnosti pri rozlišovaní, ktorý projekt je možné označiť ako PPP a ktorý nie. 
Vzhľadom k tomu, že v súčasnosti existuje málo skúseností s realizáciou projektov PPP, nie je možné jednoznačne definovať kľúčové znaky takých projektov.

| V časti 7.2 v poslednej odrážke navrhujem zo zátvorky vypustiť slová „istá forma kvázi“, pretože aj v tomto prípade ide o PPP | O | A |
| K časti 7.2.4 - nestotožňujem sa s tvrdením, že medzi obstarávateľom a investorom sa uzatvára koncesná zmluva. V prípade, že PPP projekt nemožno realizovať prostredníctvom koncesie na stavebné práce (napr. PPP projekt – výstavba väznice), možno ho realizovať ako zákazku na stavebné práce. V takom prípade nejde o koncesnú zmluvu. Musia byť však dodržané postupy prevodu podstatnej časti rizík na súkromného partnera. Odporúčam preformulovať, a to buď vypustiť slová „tzv. koncesná“ alebo pred slová „tzv. koncesná“ vložiť slová „v zásade“. | O | N | Ako konštatuje pripomienkovateľ, neexistuje jednotná metodika na európskej ani národnej úrovni k označeniu týchto typov právnych vzťahov v rámci PPP
| Vo štvrtej odrážke navrhujem v zmysle vyššie uvedeného znenie zátvorky nasledovne: „(pri koncesii na stavebné práce max. 30 rokov)“. | O | N | Okrem stavebných prác ide aj o koncesiu na zabezpečenie technológií, takže považujeme za vhodnejšie navrhnuté znenie
| Piatu odrážku navrhujem preformulovať takto: „súkromný investor a verejný sektor (zadávateľ) si rozdelia jednotlivé riziká, ktoré sú spojené s výstavbou a prevádzkovaním diela“.  Prenesenie rizika výstavby v projektoch PPP je nedostatočné. | O | N | Navrhovaná úprava je dostatočná a vhodná pre tento typ PPP.
| Šiestu odrážku navrhujem preformulovať takto: „zadávateľom PPP projektu je vždy ten subjekt, ktorý zabezpečuje dodávku verejnej služby alebo verejnej infraštruktúry, napr. príslušné ministerstvo alebo iný ústredný orgán štátnej správy, samosprávny kraj, mesto, obec, a pod.“ Zriadenie osobitnej obchodnej spoločnosti nie je v prípade projektov obvyklé. Väčšinou je zadávateľom ústredný orgán štátnej správy, alebo samospráva. | O | N | Zriadenie osobitnej spoločnosti síce nie je obvyklé, ale znovu poukazujeme na špecifickosť tohto prípadu.
| V druhej odrážke v časti Pozitíva navrhujem znenie odrážky preformulovať nasledovne: „prenos rizika výstavby a rizika dopytu alebo dostupnosti na investora“. Navrhujem preformulovať aj v časti 7.2.5. | O | N | Navrhované znenie je dostatočné a vhodné pre tento typ PPP.
| Časť 7.2.5  navrhujem zaradiť do časti 7.2.4. | O | N | Podľa nášho názoru uvedené časti sú odlišné, a preto považujeme za vhodné uvedené časti ponechať samostatne.

STV

Predmetná Štúdia uskutočniteľnosti je natoľko všeobecná, že sa na jej základe Slovenská televízia nemôže zodpovedne rozhodnúť pre ktorúkoľvek z navrhovaných variant. Napriek tomu považujem za nevyhnutné upozorniť na skutočnosti, ktoré sú z hľadiska plnenia úloh televízie v rámci verejnej služby mimoriadne dôležité, a ktoré Štúdia uskutočniteľnosti nezohľadňuje. Pritom ide o faktory, ktoré môžu závažným spôsobom zmeniť základné východiská tejto štúdie.
1.	Chybná je už jedna z východiskových premís  spracovateľov, obsiahnutá v kapitole 1.1 Kapacitné využitie budov STV a SRo. Pre televíznu výrobu a vysielanie rozhodne neplatí predpoklad, že „dôvodom nízkeho využitia je okrem nižšieho počtu zamestnancov než bol plánovaný, aj modernizácia a rozvoj technológií, ktoré sú z pohľadu priestorových potrieb menej náročné.“ Televízne štúdio pre výrobu relácií, sklad výpravných prostriedkov či sklad kostýmov sú priestorovo rovnako náročné ako kedykoľvek v minulosti, rovnako ako postprodukčná časť výrobného reťazca. Pri ďalších prevádzkach, napríklad pri tzv. „newsroome“, ktorý v súčasnej dobe Slovenskej televízii chýba alebo pri odbavovacích  pracoviskách, nároky na priestor naopak narastajú.

O

N

Vyťaženie budov je stanovené ako podiel využitého a disponibilného priestoru súčasných budov. 
Disponibilný priestor súčasných budov je celkový obstavaný priestor súčasných stavieb. 
Využitý priestor súčasných budov je stanovený ako obstavaný priestor, ktorý je využitý inštitúciou, alebo je pre fungovanie nevyhnutný, ale prevádzkovaný iným podnikateľským subjektom. 
Priestor je považovaný za využitý v prípade, že je využívaný pravidelne pre potreby zabezpečenia prevádzky inštitúcie.
Súčasné efektívne využitie disponibilných priestorov STV a SRo bolo stanovené na základe dokumentácie poskytnutej STV a SRo, osobných stretnutí Deloitte so zástupcami STV a SRo a fyzickou obhliadkou budov STV a SRo a odborným odhadom.

Nepresné a sčasti nepravdivé informácie obsahuje tiež odstavec, týkajúci sa technológií Slovenskej televízie, zaradený do kapitoly 1.2 Technické a technologické aspekty budov. Z formulácie odstavca je zrejmé, že spracovateľ nemá ucelenú predstavu o charaktere výroby televíznych relácií, o potrebách televízneho vysielania a o ich vzájomnej nadväznosti. Keby totiž pracoval na základe znalosti televíznej technológie, nemohol by napísať: „Súčasné technologické zázemie STV tvorí z väčšiny  analógová technológia, ktorá sa začala postupne modernizovať a dopĺňať o digitálne komponenty. Najväčšie investície, ktoré plánuje STV preinvestovať v nasledujúcich 3-5 rokov, sa týkajú hlavne modernizácie technológií spravodajských štúdií MD1, MD2, modernizácie kamerových reťazcov, prenosových vozov atď.“ Skutočný stav je v podstatných rysoch odlišný a citovaný popis zavádzajúci.

O

N

Pri posudzovaní technických a technologických aspektov budov oboch inštitúcií sa vychádzalo z podkladových materiálov a osobných stretnutí Deloitte so zástupcami inštitúcií zodpovedných za technické a technologické aspekty budov.
Citovaný odsek nemal za účel vymenovanie všetkých oblastí, ktoré je nutné v STV modernizovať a z tohto dôvodu sú vymenované len niektoré z investičných zámerov, čo vylučuje, že hore uvedené investície boli v materiáli zanedbané.

Pri posudzovaní alternatív navrhnutých v Štúdii uskutočniteľnosti je nevyhnutné vziať do úvahy nasledujúce faktory:
     V súčasnosti prebieha intenzívna príprava transformácie Slovenskej televízie na digitálne vysielanie. Zákon č. 220/2007 Z. z. jej ukladá povinnosť najneskôr do roku 2012 začať poskytovať prostredníctvom verejnoprávneho multiplexu najmenej štyri   programové služby. To znamená rekonštruovať odbavovacie pracovisko ako kľúčovú súčasť vysielacieho reťazca pre tento účel. Modernizácia odbavovacích pracovísk a pracovísk s nimi súvisiacich (OMTK a HTK) bude nákladovo najnáročnejšia investícia Slovenskej televízie v rokoch 2007 až 2010. Proces modernizácie a automatizácie vysielania prebieha permanentne od roku 2001 v nadväznosti na ostatné modernizované technologické celky Slovenskej televízie. Po prijatí zákona č. 220/2007 Z. z. Slovenská televízia spracovala detailný plán adaptácie a zvýšenie počtu týchto pracovísk s cieľom dosiahnuť koncom roka 2010 taký stav, ktorý  umožní pokrývať digitálny multiplex (dátový tok) verejnej služby. V roku 2007 bude dokončená modernizácia HTK (Hlavná technická kontrola) a OMTK (Oddelenie medzinárodnej technickej koordinácie), v roku 2008 odbavovacie pracovisko pre tretí program a v roku 2009 pre štvrtý, pričom z dôvodu zabezpečenia bezporuchovej prevádzky programov Slovenskej televízie bude vybudované aj piate – záložné – servisné pracovisko. Investičný zámer Slovenskej televízie, rozložený do vzájomne previazaných ročných investičných plánov, má v pláne vynaložiť na tento účel v rokoch 2007 až 2009 najmenej 70 mil. Sk, z čoho 22 mil. Sk bude vynaložených už tento rok. Výsledkom bude technologický komplex, umožňujúci prevádzkovanie  štyroch programov v rámci jedného dátového toku. Nezanedbateľná časť tejto investície bude vložená do stavebných úprav a realizácie rozvodov. Rozhodnutie o presťahovaní Slovenskej televízie z areálu v Mlynskej doline znamená tieto investície zastaviť a adaptáciu zrušiť. Znamená to však tiež prakticky najmenej  na dva roky pozastaviť digitalizáciu pozemného televízneho vysielania na území Slovenskej republiky.
     Slovenská televízia disponuje unikátnymi kapacitami pre potreby kinematografie, poslednými prevádzkyschopnými laboratóriami na Slovensku. Ich činnosť bola zastavená v roku 2003, ale technológia zostala zachovaná. V súčasnosti je pred dokončením štúdia obnovenia ich činnosti, a to nielen pre 35-mm filmový formát, ale aj na spracovanie 16-mm filmov. Štúdia, hodnotiaca možné náklady a výnosy, je založená predovšetkým na zahraničných skúsenostiach a na analýze dopytu. Predpokladá, že by  obnovenie ich prevádzky mohlo byť, mimo iného, významným impulzom pre rozvoj slovenskej kinematografie a uľahčilo by tiež výučbu na umeleckých školách, ktoré v súčasnosti nechávajú spracovávať filmový materiál predovšetkým v laboratóriách vo Viedni, v Prahe a v Zlíne. Výhodou navrhnutého riešenia je aj to, že by spracovanie filmových materiálov pre potreby umeleckých vysokých škôl mohlo byť dotované z výnosov komerčnej činnosti týchto laboratórií. Náklady, spojené s revitalizáciou týchto laboratórií, predstavujú cca 1/5 nákladov nevyhnutných k ich znovuvybudovaniu v inej lokalite.
     Slovenská televízia spravuje rozsiahly a nenahraditeľný archív, ktorý bol kompletne  modernizovaný v rokoch 1997 až 2000. Teraz zahrňuje špeciálne chladiace priestory pre materiály na filmových pásoch a rozsiahle podzemné  skladovacie priestory vybavené tzv. kompaktnými regálmi pre uloženie nosičov s magnetickými záznamami. Vzhľadom k rozsiahlym investíciám, realizovaných v druhej polovice 90. rokov minulého storočia, archív Slovenskej televízie v súčasnosti nevyžaduje prakticky žiadne investície určené na zachovanie pôvodných nosičov so záznamami. Priestory areálu Slovenskej televízie  v Mlynskej doline poskytujú potenciál pre jeho rozširovanie a digitalizáciu.

O

N

Materiál uvedené fakty a zámery modernizácie STV(HTK, OTK, atď.) spomenuté v prvom odseku nepopiera a vychádza z informácií poskytnutých zástupcami STV.
Pri posudzovaní zahrnutia filmových laboratórií spracovateľ materiálu vychádzal z faktov, že sa za posledné obdobie do filmových laboratórií  neinvestovalo, a preto je aj  diskutabilná dôvera v kvalitné spracovanie filmového materiálu nemodernizovanými technológiami STV, o čom v neposlednom rade svedčí aj prudko klesajúci resp. minimálny objem objednávok realizovaných filmovými laboratóriami STV. Materiál nepopiera možnosť vybudovania filmový laboratórií v rámci nového mediálneho komplexu, len dáva na zváženie skutočnú využiteľnosť filmových laboratórií, marketingový potenciál a celkovú neekonomickosť takéhoto riešenia. 
V materiáli sa uvažuje s vybudovaním archívov v rozsahu potrebnom pre obe inštitúcie.

| Vzhľadom k potencionálnemu obnoveniu činnosti filmových laboratórií, k podstatnému rozšíreniu počtu odbavovacích pracovísk, plánovanému  obnoveniu funkčnosti štúdia MD1 a rozširovaniu archívu je preto nevyhnutné odmietnuť aspoň v prípade areálu Slovenskej televízie v Mlynskej doline základnú tézu spracovateľov, obsiahnutú v kapitole 4.1 Variant 1 – investície do modernizácie budov, produkčných aj vysielacích technológií v rámci súčasného priestorového usporiadania oboch inštitúcií. Tvrdenie, že „komplexná modernizácia však nebude mať vplyv na zvýšenie využitia budov, ktorých neefektívnosť vyplýva z členenia a nastavenia procesov prevádzok STV a SRo,“ obsiahnuté v citovanej kapitole, vyplýva z evidentnej neznalosti a neodbornosti spracovateľov. Slovenská televízia preto odporúča závery Štúdie uskutočniteľnosti revidovať a znova kvalifikovane posúdiť. | O | N | Spracovateľ materiálu vychádzal zo základného predpokladu, že investovaním do modernizácie budov a technológií sa významne nezvýši využitie disponibilných priestorov, ktoré majú obidve inštitúcie k dispozícií. Celkové riešenie budov STV, ktoré je z pohľadu priestorových nárokov riešené veľkoryso ním aj po modernizácii zostane. Nepovažujeme za potrebné v tejto súvislosti revidovať závery materiálu.
| Doporučujem, aby Vláda Slovenskej republiky rokovala o všetkých navrhnutých variantoch a aby jej boli predložené návrhy záverečného komuniké pre všetky pripomienkované varianty a nie len pre variant realizácie výstavby spoločného mediálneho komplexu. Na súčasnom stupni poznania pokladá Slovenská televízia za najefektívnejší variant 2.  Zároveň upozorňujem, že Slovenská televízia v súčasnosti spracováva komplexnú štúdiu revitalizácie  areálu Mlynská dolina. | O | ČA | Vláde SR bude predložená na prerokovanie komplexný materiál so všetkými variantmi priestorového usporiadania STV a SRo

SRo

1. Údaj o využití súčasných disponibilných priestorov SRo na 30 % je podľa nášho názoru podhodnotený. Je reálny pri posudzovaní využitia kancelárskych a administratívnych priestorov (vychádzajúc z faktu, že sa počet zamestnancov znížil z približne 1500 na 500), pri vysielacích , nahrávacích  a koncertných štúdiách je percento využiteľnosti vyššie – 80 %. Pritom je diskutabilné posudzovanie efektívnej využiteľnosti štúdií, pretože niektoré (napr. koncertné štúdiá) nikdy nebudú využívané efektívne, ale vzhľadom na úlohy verejno-právneho vysielateľa ich musí SRo prevádzkovať. Nespochybňujeme však konštatovanie v uvedenom materiáli, že skutočná kapacita je v dnešnej dobe využitá len čiastočne.

O

N

Vyťaženie budov je stanovené ako podiel využitého a disponibilného priestoru súčasných budov. 
     Disponibilný priestor súčasných budov je celkový obstavaný priestor súčasných stavieb. 
     Využitý priestor súčasných budov je stanovený ako obstavaný priestor, ktorý je využitý inštitúciou, alebo je pre fungovanie nevyhnutný, ale prevádzkovaný iným podnikateľským subjektom. 
     Priestor je považovaný za využitý v prípade, že je využívaný pravidelne pre potreby zabezpečenia prevádzky inštitúcie.
     Súčasné efektívne využitie disponibilných priestorov STV a SRo bolo stanovené na základe dokumentácie poskytnutej STV a SRo, osobných stretnutí Deloitte so zástupcami STV a SRo a fyzickou obhliadkou budov STV a SRo odborným odhadom.

2. V materiáli sa viackrát poukazuje na využitie synergií, plynúcich z priestorovej blízkosti oboch inštitúcií, pričom ale autori materiálu neuvádzajú žiadne konkrétne príklady synergických efektov.
Na viacerých spoločných stretnutiach aj na pôde Ministerstva kultúry zástupcovia oboch mediálnych inštitúcií zhodne konštatovali, že využívanie synergických efektov je len zdanlivé a veľmi málo pravdepodobné. Obe inštitúcie, napriek tomu, že patria do skupiny elektronických médií, majú rozdielne technologické, redakčné, produkčné, ale aj programové zázemie, ktoré je nekompatibilné. Rovnako z hľadiska bezpečnosti, v prípade plnenia zvláštnych úloh a výnimočných situácií, sa práve zmienený synergický efekt javí skôr kontraproduktívne a zraniteľne.

O

N

Príklady využitia synergií plynúcich z priestorovej blízkosti oboch inštitúcií majú väčší rozmer ako jednoduchá lokácia oboch inštitúcií v spoločných priestoroch. Podľa expertných názorov spracovateľa materiálu sa jedná o nasledovné oblasti:
- výstavba niektorých spoločných priestorov pre tvorbu zvuku pre obe inštitúcie (vzhľadom k tomu, že ťažiskom STV je obrazová tvorba bez veľkého dôrazu na samotnú kvalitu zvuku, v prípade nového mediálneho centra by identifikované priestory určené pre zvukovú výrobu využívali obe inštitúcie, čo by zvyšovalo efektívnosť využitia priestorov a zvýšenie kvality zvuku v prípade STV)
- tvorba spoločných stratégií STV a SRo vyplývajúca z priestorovej blízkosti oboch inštitúcií:
- spoločná programová tvorba niektorých relácií
- spoločná účasť na rôznych spoločenských podujatiach
- multimediálne služby
- prezentácia smerom k verejnosti efektívne využívajúca prvky oboch inštitúcií
- zlepšenie komunikácie medzi oboma inštitúcia vyplývajúce z priestorovej blízkosti
- synergie v oblasti podporných procesov (shared services): spoločná prevádzka a správa budov, využívanie spoločných priestorov, atď.

3. Z predložených troch základných variantov  sa javí ako najvýhodnejší tretí variant – vybudovanie nového spoločného mediálneho komplexu. Napriek podrobnej právnej analýze a analýze možností financovania si myslíme, že vzhľadom na procesnú a právnu zložitosť je tento projekt nerealizovateľný.
Vzhľadom na to, že podľa súčasnej legislatívy je nehnuteľný majetok SRo a STV vo vlastníctve spomínaných inštitúcií, je akákoľvek manipulácia s ním podmienená súhlasom generálnych riaditeľov a následne rád SRo a STV. Bez ich spoločného súhlasného stanoviska je akákoľvek diskusia o spoločnom mediálnom komplexe z nášho pohľadu bezpredmetná.

O

ČA

Uvedená materiál vo svojej právnej analýze uvádza spôsob akým je možné podobný zámer realizovať. Štúdia nezanedbáva fakt vlastníctva nehnuteľného majetku oboch inštitúcií a priamo v jednotlivých kapitolách uvádza potrebný súhlas generálnych riaditeľov oboch  inštitúcií s predkladaným variantom.

4. Pre dlhodobé systémové riešenie priestorového usporiadania STV a SRo sú ponúkané tri základné varianty. Z pohľadu SRo by bolo vhodné uvažovať ešte o štvrtom variante – investovanie do nadstavby objektov na Žilinskej ulici, ponechanie a modernizácia priestorov hudobnej prvovýroby a odpredaj nepotrebných objektov.
Tento variant pre potreby SRo detailnejšie rozpracoval architektonický ateliér MARKROP, ktorý predpokladá hneď niekoľko riešení. Podrobnejšiu analýzu zatiaľ v textovej časti predkladáme ako prílohu. Súčasťou analýzy je aj súbor pohľadov a rezov, ktorý je k dispozícii v SRo. 
Spomínané riešenie nadstavby objektov na Žilinskej ulici je pre SRo ideálne, nakoľko nové priestory by boli k dispozícii v areáli SRo, realizovali by sa počas plnej prevádzky a využívali by všetky benefity pôvodnej budovy – koncertné štúdiá, archívy... atď. Navyše, zmienený variant je zatiaľ zo všetkých najlacnejší.

O

N

Vzhľadom k tomu, že SRo v čase vypracovania materiálu neposkytol detailnejšie údaje k spomínanému variantu nadstavby na Žilinskej ulici, uvedený variant nebol predmetom jeho riešenia.

TASR

TASR sa domnieva, že materiál, ktorý ešte nepochybne prejde ďalšími aktualizačnými úpravami, by mal obsiahnuť aj zaradenie TASR do pripravovaného verejnoprávneho mediálneho komplexu, pretože TASR sa cíti byť – aj keď jej súčasné legislatívne ukotvenie hovorí niečo iné – integrálnou súčasťou verejnoprávneho mediálneho systému.

Z praktického hľadiska by išlo o kapacitne nevýznamné rozšírenie navrhovaných zastavaných objemov – aj z pohľadu dlhodobej perspektívy na racionálne fungovanie TASR postačuje cca 2000 metrov štvorcových kancelárskych priestorov a 500 metrov štvorcových skladových priestorov.

O

N

Z materiálu bola zmienka o možnosti umiestnenia TASR priamo do mediálneho komplexu vypustená; nakoľko materiál sa nezaoberal posúdením technických, kapacitných a ekonomických aspektov priestorových potrieb TASR. Uvedené však nevylučuje, že umiestnenie TASR priamo do mediálneho komplexu bude predmetom spracovania ďalších štúdií k spoločnému mediálnemu komplexu.