Návrh opatrení na zdokonalenie systému kontraktov medzi ústrednými orgánmi štátnej správy a podriadenými organizáciami

Uznesenie vlády SR 831/2002 zo 7. augusta 2002 k Návrhu hodnotiacej správy o príprave kontraktov v štátnej správe uložilo podpredsedovi vlády pre ekonomiku v bode B.1 v spolupráci s ministrom financií predložiť na rokovanie vlády návrh opatrení na zdokonalenie systému kontraktov medzi ústrednými orgánmi štátnej správy a podriadenými organizáciami a jeho adaptáciu na systém programového rozpočtovania. Podľa tohto materiálu budú organizácie postupovať od roku 2003. Počas roka 2002 postupujú podľa uznesenie vlády č. 1067/2000.

V časti A dokument rekapituluje proces zavedenia kontraktov a ich hlavné princípy. V časti B sa venuje návrhom na zmeny v systéme kontraktov, ktoré uviedla aj Hodnotiaca správa o príprave kontraktov. V časti C uvádza prehľadný postup pri príprave kontraktov a jeho záväznú štruktúru. V prílohe 1 na príklade príspevkovej organizácie Slovenského hydrometeorologického ústavu prezentuje možnosti využitia rôznych nástrojov, vrátane kontraktu, pre efektívne riadenie organizácie. Podobne v prílohe 2 prezentuje skúsenosti rozpočtovej organizácie DataCentrum. V prílohe 3 uvádza predbežné skúsenosti z pilotného projektu využitia interného (výkonnostného) kontraktu na Protimonopolnom úrade. 

A.	Rekapitulácia zavedenia kontraktov a ich podstaty

Uznesenie vlády SR č. 694/2000, ktorým vláda schválila Audit súladu financovania a činností ústredných orgánov štátnej správy a organizácií v ich pôsobnosti,  uložilo v bode C.20 podpredsedovi vlády pre ekonomiku vypracovať opatrenia umožňujúce zavedenie kontraktov medzi ústrednými orgánmi a príspevkovými a rozpočtovými organizáciami v ich pôsobnosti. Tento materiál bol vypracovaný a vláda SR ho schválila uznesením č. 1067 z 20. decembra 2000. Podľa tohto materiálu postupovali organizácie pri uzatváraní kontraktov v 2 etapách už od roku 2001. Hodnotiacu správu o príprave kontraktov v štátnej správe prijala vláda SR uznesením č. 831/2002 zo 7. augusta 2002.

Kontrakt je zverejňovaný interný plánovací a organizačný dokument, ktorého cieľom je sprehľadniť vzťahy medzi ústrednými orgánmi štátnej správy a organizáciami v ich pôsobnosti v oblasti realizácie činností a ich financovania pri plnení verejných funkcií a verejnoprospešných činností. Pri príprave kontraktov je potrebná ich integrácia s ďalšími používanými plánovacími a monitorovacími mechanizmami (pozri aj Prílohu 1). Kontrakt medzi ústrednými orgánom a organizáciami v jeho pôsobnosti nie je právnym úkonom v zmysle Obchodného zákonníka.

Systém kontraktov sa uplatňuje na sprehľadnenie vzťahov medzi ústrednými orgánmi štátnej správy a rozpočtovými a príspevkovými organizáciami v ich pôsobnosti. Nenarúša sa ním platnosť a záväznosť ustanovení zákona č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. Kontrakty sa týkajú len tých činností rozpočtových a príspevkových organizácií, ktoré sa nevykonávajú na základe právne záväznej zmluvy medzi organizáciou  a inými osobami. Na činnosti vykonávané na základe právne záväznej zmluvy medzi organizáciou a inými osobami sa kontrakt neuzatvára. 

Kontrakty obsahujú stanovené výstupy, ktoré si ústredný orgán štátnej správy objednáva u priamo riadenej rozpočtovej alebo príspevkovej organizácie a k nim priradenú kapacitu ľudských zdrojov a finančných prostriedkov, aby existovala jasná definícia predpokladaných krokov a bolo výslovne určené, kto je zodpovedný za ich realizáciu. Systém kontraktov sa tým líši od doterajšej praxe, v ktorej dominovalo neadresné financovanie aktivít a ktorá často ústila do potreby permanentného vyjdenávania riadiacich zamestnancov priamo riadených organizácií o výstupoch, zdrojoch a potrebách.

Niektoré ústredné orgány štátnej správy a priamo riadené organizácie využívali aj pred rokom 2000 niektoré prvky svojou podstatou blízke (či totožné) princípom kontraktov, je nevyhnutné využiť a implementovať ich aj pri príprave kontraktov. Do procesu prípravy kontraktov treba integrovať doterajšie interné rezortné postupy zamerané na plánovanie činností a adresnejšie financovanie rozpočtových a príspevkových organizácií a vytvoriť jeden systém. 

Kontrakty uzatvoria ústredné orgány štátnej správy s priamo riadenými rozpočtovými a príspevkovými organizáciami vo svojej pôsobnosti, okrem nasledovných prípadov priamo riadených organizácií:
-	ak sa organizácia venuje predovšetkým výkonu štátnej správy a štátneho odborného dozoru a podiel iných činností v nich nepresahuje 20% ich celkového rozpočtu
-	ak zamestnancami týchto organizácií sú prevažne príslušníci vojenských a/alebo bezpečnostných zložiek
-	ak ide o rozpočtové alebo príspevkové organizácie, ktorými sú školy a školské zariadenia, vrátane stredných odborných učilíšť a stredísk praktickej výchovy
-	ak ide o rozpočtové organizácie, ktorými sú súdy alebo prokuratúry
-	ak ide o rozpočtové alebo príspevkové organizácie, ktorými sú štátne zdravotné ústavy a iné zdravotnícke zariadenia
-	ak ide o rozpočtové alebo príspevkové organizácie, ktoré prevažne spravujú múzejné a galerijné zbierkové predmety, knižničné a archívne fondy
-	Slovenská filharmónia, Bratislava, Slovenské národné divadlo, Bratislava.

Výnimky teda tvoria skupiny organizácií, ktoré sa z rámca Návrhu opatrení pre vypracovanie kontraktov vymykajú prevažujúcim charakterom činností. Zo systému sú vyňaté aj organizácie, ktoré dlhodobo vykonávajú opakujúce a nemeniace sa činnosti (štátna správa a štátny odborný dozor). V prípade zdravotníckych zariadení reflektuje návrh opatrení na vypracovanie kontraktov skutočnosť, že tieto zariadenia po pripravovanej transformácii nebudú v pôsobnosti ministerstva. 

V uznesení č. 694/2000, v bodoch C.5, C.7 a C.8, uložila vláda ministrom a vedúcim ostatných ústredných orgánov štátnej správy, aby vybrané rozpočtové a príspevkové organizácie zaradili od 1. 1. 2001 na nulový príspevok a realizovali kroky zabezpečujúce, že sa do 31. 12. 2002 tieto organizácie budú transformovať a prestanú byť priamo riadenými organizáciami ústredných orgánov štátnej správy. Tam, kde transformácia bola oddialená, postupujú uvedené organizácie podobným spôsobom, ako určilo už uznesenie vlády SR č. 1067/2000. Nulový príspevok v zmysle auditu pritom znamená tzv. nulový neadresný príspevok a môžu z neho vyplynúť dva postupy:

1.	nulový príspevok v zmysle zákona č. 303/1995 Z.z. V tom prípade nebude ústredný orgán príspevkovej organizácií vo svojej pôsobnosti poskytovať príspevok a môže  poskytovať finančné prostriedky príspevkovej organizácii len na základe iných foriem financovania činností zo štátneho rozpočtu uvádzaných v zákone č. 303/1995 Z.z., teda napríklad cez štátne objednávky (podľa zákona č. 263/1999 Z.z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších noviel).

2.	príspevok v zmysle zákona č. 303/1995 Z.z. spojený s jeho prísnou účelovou viazanosťou na konkrétne aktivity tak, aby boli z príspevku financované len konkrétne základné verejné funkcie alebo verejnoprospešné činnosti na základe osobitných predpisov alebo určené ústredným orgánom, teda aby sa striktne dodržiaval §22 zákona č. 303/1995 o rozpočtových pravidlách. To znamená, že ústredný orgán bude poskytovať finančné prostriedky adresne len na zabezpečenie presne určených činností. Takto poskytnuté finančné prostriedky však môžu pokrývať nielen priame náklady vykonávania určených základných verejných funkcií alebo verejnoprospešných činností, ale aj alikvótnu časť nepriamych nákladov na ich vykonávanie.

Pri postupe podľa bodu 1 je konkrétna forma realizácie úloh C.7 a C.8 ponechaná na zváženie ústredných orgánov, v ktorých pôsobnosti sú príslušné organizácie. Pri postupe podľa bodu 2 je nevyhnutné, aby ústredný orgán podnikol kroky, ktorými zabezpečí naplnenie bodov C.7 a C.8, teda úplnú adresnosť všetkých prostriedkov poskytnutých v rámci príspevku. Za takýto krok možno považovať jeden z nasledovných dvoch krokov:
-	uzavretie kontraktu medzi ústredným orgánom a príspevkovou organizáciou podľa tohto Návrhu opatrení s jednou závažnou zmenou oproti Návrhu opatrení. Touto závažnou zmenou je fakt, že takýto kontrakt by musel pokryť všetky finančné prostriedky poskytnuté v rámci príspevku a priradiť ich ku konkrétnym základným verejným funkciám alebo verejnoprospešným činnostiam. Inými slovami, v tomto prípade nebude možné poskytnúť časť príspevku na prevádzku alebo na iné aktivity, ktoré nie sú základnými verejnými funkciami alebo verejnoprospešnými činnosťami. Ako už bolo povedané, do prostriedkov poskytnutých na konkrétne základné verejné funkcie alebo verejnoprospešné činnosti však možno zahrnúť aj prostriedky na pokrytie alikvótnej časti nepriamych nákladov na vykonávanie tejto časti. Tieto prostriedky však musia byť priradené k jednotlivým činnostiam a viazané na ich financovanie a realizáciu.
-	uzavretie zmluvného vzťahu medzi ústredným orgánom a príspevkovou organizáciou, ktorý bude  zabezpečovať úplnú adresnosť príspevku a jeho využitie na základné verejné funkcie alebo verejnoprospešné činnosti v zmysle bodov C.7 a C.8 a v zmysle vysvetlenia poskytnutého v tomto bode. Príkladom je dohoda uzavretá medzi Štatistickým úradom a jeho príspevkovou organizáciou INFOSTAT. Pri tomto postupe je dôležité si uvedomiť, že musí tiež spĺňať všetky podmienky úplnej adresnosti uvedené v predchádzajúcich odstavcoch.

B.	Návrhy zmien v systéme kontraktov

Systém prípravy kontraktov, ako ho upravuje uznesenie vlády SR 1067/2000, navrhli zainteresovaní aktéri (v Hodnotiacej správe o príprave kontraktov) zlepšiť v nasledovných oblastiach:
a)	hlavní aktéri a ich úlohy (lepšie definovať ich práva a povinnosti, procedúry a metodiku rozpočtovania podľa činností na úrovni organizácie),
b)	väčší dôraz na integráciu kontraktov s niektorými doterajšími postupmi plánovania a rozpočtovania medzi ústrednými orgánmi a podriadenými organizáciami,
c)	viac informačných a školiacich aktivít nielen pre organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti, ale aj pre zamestnancov ministerstva, dôraz na zabezpečovanie koordinácie medzi vecne príslušnými sekciami a rozpočtovou (ekonomickou) sekciou,
d)	postavenie kontraktov v širšom rámci verejných financií, najmä ich adaptácia na programové rozpočtovanie.

Tento dokument obsahuje návrhy predovšetkým v okruhoch a, b, d. Zároveň bude poskytnutý všetkým zainteresovaným aktérom, čím prispeje aj k lepšiemu informovaniu uvedenom v bode c. 

Navrhované riešenie v predošlej časti uvedených problémových okruhov spočíva v nasledujúcich faktoroch:
•	časové zosúladenie a harmonizácia metodiky prípravy kontraktov so systémom programového rozpočtovania,  
•	vypracovanie podrobnejšej metodiky upravujúcej jednak vzťahy subjektov pri príprave kontraktov a tiež alokovanie prostriedkov na činnosti na úrovni rozpočtových / príspevkových organizácií v rámci systému kontraktov, ktoré budú v súlade so systémom programového rozpočtovania. 
•	postupné rozšírenie kontraktov aj na iné stupne riadenia. Tam, kde je to vhodné, je možné použiť aj iné formy kontraktov (najmä umožniť využitie interných kontraktov a kontraktov riadiacich zamestnancov), ktoré môžu byť účinným motivačným nástrojom. 
•	úzka koordinácia krokov ÚV SR (PPVE) s ministerstvom financií pri uvedených aktivitách v oblasti adaptácie systému kontraktov na programové rozpočtovanie a spolupráca s ďalšími subjektami (predovšetkým riaditeľmi jednotlivých rozpočtových a príspevkových organizácií, ale aj napríklad s ministerstvom školstva, ktoré v pilotnej fáze prešlo na plnú programovú štruktúru rozpočtu a má zároveň skúsenosti s použitím kontraktov).
V nasledujúcej časti C dokumentu opisujeme postup pri príprave kontraktov, v ktorom sú zahrnuté i požadované zmeny.

C.	Postup pri príprave kontraktov

I. ÚČASTNÍCI KONTRAKTU A ZODPOVEDNOSŤ
•	určenie zoznamu organizácií, s ktorými ústredný orgán štátnej správy uzatvorí kontrakt 
•	určenie zodpovedných zamestnancov z ústredného orgánu a danej organizácie, ktorí budú o obsahu a forme kontraktu rokovať a samotný kontrakt spracúvať
•	určenie kompetencie na schvaľovanie kontraktov
•	určenie rozsahu kontraktov a termínu pre spracovanie, vyhodnotenie a schválenie kontraktov 
•	vymedzenie práv a povinností strán, ktoré kontrakt uzatvárajú, určenie času trvania kontraktu a podmienok pre prípadné zmeny počas jeho trvania

II. ČINNOSTI A FINANCOVANIE
•	vymedzenie činností, tovarov alebo služieb, ktorých sa kontrakt bude týkať – definovanie požiadaviek ústredného orgánu voči organizáciám spolu s popisom výstupov a ich očakávaných nákladov, ktoré organizácia poskytuje iným užívateľom 
•	stanovenie priorít  a výber tých činností, ktoré sa budú v rámci kontraktu realizovať
•	podrobnejšia špecifikácia objednávaných činností (napr. skrátenie času poskytovania služieb, zvýšenie ich kvality (v merateľných jednotkách))
•	vymedzenie okruhu užívateľov služieb, tovaru alebo činností, ktoré organizácia produkuje podľa kontraktu
•	určenie spôsobu financovania kontraktu (finančný plán organizácie, väzby na rozpočet ústredného orgánu, prípadne osobitosti týkajúce sa výkazníctva a účtovníctva organizácie, spôsob využitia príjmov organizácie). Vzhľadom na možné zmeny v rozpočtových vzťahoch v priebehu roka (napríklad viazanie rozpočtových prostriedkov) musí kontrakt obsahovať aj spôsoby úpravy kontraktu, prípadne jeho zosúladenia s novými skutočnosťami. Kontrakt obsahuje aj indikatívnu informáciu o spôsobe využitia príjmov.

III. HODNOTENIE A INTERNÁ KONTROLA
•	určenie spôsobu, termínov a kritérií pre interné hodnotenie kontraktu
•	vymedzenie kompetencií pri výkone internej kontroly plnenia kontraktu

IV. TRANSPARENTNOSŤ A UZATVORENIE KONTRAKTU
•	dohoda o spôsobe zverejňovania kontraktu (minimálne na internete)
•	uzatvorenie a podpis kontraktu na úrovni ministra (vedúceho ostatného ústredného orgánu štátnej správy) a riaditeľa organizácie. 

Obsah jednotlivých krokov pri príprave kontraktov

Kontrakty predstavujú zverejňovaný interný plánovací a organizačný dokument, ktorý spája informácie o činnostiach organizácie a ich financovaní. Pri príprave kontraktov je potrebná ich integrácia s ďalšími používanými plánovacími a monitorovacími mechanizmami, najmä s prípravou plánu hlavných úloh organizácie, ktorý môže byť prílohou kontraktu. Pri výraznejších zmenách, ku ktorým v priebehu roka príde, je potrebné, aby ústredný orgán zvážil priority jednotlivých výstupov v spojení s dostupnými finančnými zdrojmi a rozhodol o zmene. Tá môže mať podobu dodatku ku kontraktu so zmenou jeho príloh (najmä prehľadu o výstupoch organizácie a jej ľudských a finančných kapacitách). Forma kontraktu bude založená na jednotnej základnej štruktúre, s vymedzením minimálneho obsahu. Všetky kontrakty budú obsahovať údaje nevyhnutné pre poznanie zmysluplnosti činností, odberateľov a užívateľov výstupov a ďalších skutočností. Tento spôsob vytvorí predpoklady pre zrozumiteľnosť kontraktov a ich verejnú kontrolovateľnosť.

I. ÚČASTNÍCI KONTRAKTU A ZODPOVEDNOSŤ

určenie zoznamu organizácií, s ktorými ústredný orgán štátnej správy uzatvorí kontrakt, určenie zodpovedných zamestnancov z ústredného orgánu a príslušnej organizácie, ktorí budú o obsahu a forme kontraktu rokovať a samotný kontrakt spracúvať, určenie kompetencie na schvaľovanie kontraktov

Kontrakt uzatvára ústredný orgán štátnej správy s jednotlivými rozpočtovými a príspevkovými organizáciami v jeho pôsobnosti okrem organizácií, na ktoré sa vzťahujú už uvedené výnimky. Kontrakt uzavierajú štatutárni zástupcovia oboch strán (minister, resp. vedúci ústredného orgánu s riaditeľom príslušnej rozpočtovej či príspevkovej organizácie). Rokovaní o kontrakte sa zúčastňujú poverení zamestnanci ústredného orgánu a organizácie, a to minimálne: 
•	predstavitelia vecne príslušných sekcií ústredného orgánu,
•	predstaviteľ ekonomickej (rozpočtovej) sekcie ústredného orgánu,
•	štatutárny orgán, prípadne ďalší zamestnanci rozpočtovej a príspevkovej organizácie
Odporúča sa pritom využiť všetky osvedčené postupy, ktoré ústredné orgány a organizácie v zriaďovateľskej pôsobnosti využívali (najmä plány práce, dokumenty pre prípravu rozpočtov, atď.) Prílohou kontraktu bude prehľad o výstupoch (resp. plán práce) spojený s uvedením ľudských zdrojov (čl./hod., čl./mesiace), konkrétneho zodpovedného zamestnanca a odhadovaných finančných nákladov ku každému jednotlivému výstupu.

určenie rozsahu kontraktov a termínu pre spracovanie, vyhodnotenie a schválenie kontraktov

Určenie rozsahu kontraktov a termínov je plne v kompetencii ústredného orgánu, termíny však musia  byť v súlade s termínmi uvedenými v Návrhu opatrení. Príprava kontraktu a jeho schválenie by sa malo časovo viazať na 2 hlavné termíny: 
•	príprava návrhu kontraktu pred vypracovávaním rozpočtových východísk, 
•	schválenie a podpísanie finálnej verzie kontraktu po schválení zákona o štátnom rozpočte Národnou radou SR.
Príprava návrhu kontraktu sa začína tým, že ústredný orgán (jeho vecne príslušné sekcie v spolupráci s ekonomickou (rozpočtovou) sekciou) predložia rozpočtovej alebo príspevkovej organizácii analýzu potrieb požadovaných činností a formuluje ich mieru priority. Takáto analýza potrieb môže byť v podobe zoznamu konkrétnych (významných) požadovaných činností zoradených podľa miery priority. Organizácia po obdržaní analýzy potrieb od ústredného orgánu vypracuje odhad ľudských kapacít ako aj celkových nákladov potrebných na realizáciu jednotlivých požadovaných činností, prípadne odporučí vlastné návrhy ohľadom požadovaných činností a ich miery priority. Výsledná podoba návrhu kontraktu sa určí po rokovaniach partnerov a bude využitá pri príprave rozpočtových východísk.

vymedzenie práv a povinností strán, ktoré kontrakt uzatvárajú, určenie času trvania kontraktu a podmienok pre prípadné zmeny počas jeho trvania

Kontrakt sa bude uzatvárať na obdobie kalendárneho roka. Kontrakt predstavuje zverejňovaný interný plánovací a organizačný dokument, ktorý nie je právnym úkonom v zmysle Obchodného zákonníka. Kontrakt teda neznamená zásadnú zmenu vzťahov (najmä nie osamostatnenie, privatizáciu príp. zmenu iného charakteru, ktorá by umožnila autonómnu existenciu príspevkovej alebo rozpočtovej organizácie.) Uzatvorenie kontraktu je nutné chápať v kontexte existujúceho systému vzťahov a zodpovednosti medzi ústredným orgánom a rozpočtovými a príspevkovými organizáciami v jeho pôsobnosti. Tento systém ostáva v platnosti, a teda riaditeľ organizácie stále zodpovedá za výkon činností, ktorými je poverená príslušná organizácia, ústrednému orgánu, a to aj vrátane úloh, určených kontraktom. Z toho vyplýva aj posudzovanie zodpovednosti, pričom nemožno určiť postihy, ktoré by presahovali možnosti určené Zákonníkom práce.

K jednotlivým objednávaným výstupom je potrebné priradiť v kontrakte konkrétneho zodpovedného zamestnanca. Za plnenie kontraktu ako celku zodpovedá riaditeľ priamo riadenej organizácie, zverejnenie ďalších úrovní zodpovednosti však môže napomôcť posudzovaniu úrovne efektívnosti komunikácie vo vnútri organizácie ako aj účelnosti rozdelenia štruktúry kapacít. 

Prípadné zmeny v kontrakte počas roka sú  možné na základe dohody oboch strán alebo na základe jednostranného rozhodnutia ústredného orgánu. Druhý prístup by sa mal používať najmä v tých prípadoch, keď sa počas roka významne zmenia podmienky – t. j. napríklad viazanie rozpočtových prostriedkov, prípadne zmena rozpočtu kapitoly. Súčasťou kontraktu môže byť aj určenie kompetencie pre odsúhlasenie zmien kontraktu počas roka. Pri výraznejších zmenách, ku ktorým v priebehu roka príde, je potrebné, aby ústredný orgán zvážil priority jednotlivých výstupov v spojení s dostupnými finančnými zdrojmi a rozhodol o zmene. Tá môže mať podobu dodatku ku kontraktu so zmenou jeho príloh (najmä prehľadu o výstupoch organizácie a jej ľudských a finančných kapacitách). Pre zníženie administratívnej náročnosti a posilnenie operatívnosti, možno túto zodpovednosť delegovať na nižšie stupne riadenia – teda tie, ktoré dokážu objektívne posúdiť nevyhnutnosť a vecnú opodstatnenosť zmeny. To znamená, že dodatky ku kontraktom, nemusí podpisovať najvyšší predstaviteľ ústredného orgánu, ale ním poverený štatutárny orgán.
 
II. ČINNOSTI A FINANCOVANIE

vymedzenie činností, aktivít, tovaru alebo služieb (ďalej len činnosti), ktorých sa kontrakt bude týkať – definovanie požiadaviek ústredného orgánu voči organizácií spolu s popisom výstupov a ich očakávaných nákladov, ktoré organizácia poskytuje iným užívateľom

Pri príprave kontraktu je nevyhnutné identifikovať činnosti, ktorých sa kontrakt má týkať a analyzovať potrebu ich vykonávania v štátnej správe. V tejto fáze možno porovnať obsah činností, ktoré sú vymenované v zriaďovacej listine organizácie (a ďalších dokumentoch, napr. v štatúte a organizačnom poriadku) so skutočnosťou. Jasné vymedzenie činností rozpočtovej alebo príspevkovej organizácie a ich súlad so skutočnosťou je veľmi dôležité. 
Pri identifikácií činností je vhodné rozlíšiť tri skupiny činností z časového hľadiska:
•	stále. Ide o kontinuálne činnosti, pri ktorých sa neočakáva ich ukončenie ani z dlhodobého hľadiska. Väčšinou ide o základné činnosti organizácie. Kontrakt by mal obsahovať priemet týchto činností do konkrétneho kalendárneho roka, na ktorý sa kontrakt uzatvára. Inými slovami, kontrakt by mal obsahovať konkrétne činnosti počas trvania kontraktu vychádzajúce zo stálych činností. 
•	dlhodobé. Ide o činnosti, pri ktorých sa dá očakávať v budúcnosti ich ukončenie, ale ktoré majú dlhšie trvanie, ako je trvanie kontraktu. Kontrakt by mal obsahovať okrem všeobecnej identifikácie týchto činnosti aj ich konkrétny obsah v danom roku.
•	krátkodobé. Ide o činnosti, ktoré majú kratšie trvanie, ako je trvanie kontraktu. Kontrakt by mal obsahovať tieto činnosti.
Vhodné môžu byť samozrejme aj iné kategorizácie činností, napr. úlohy prevádzkové, vývojové alebo výskumné (pozri aj príklad SHMÚ v Prílohe 1).

Pri určení očakávaných nákladov na činnosti by sa k jednotlivým činnostiam mali priradiť dve čiastočne sa prekrývajúce charakteristiky:
•	ľudská kapacita (čl./hod, resp. čl./mesiace), s ktorou sa počíta pri realizácii danej činnosti
•	a odhad celkových nákladov danej činnosti (v peňažnom vyjadrení).

Odhad celkových nákladov danej činnosti by mal obsahovať:
-	všetky náklady danej činnosti, ktoré s ňou priamo súvisia (teda najmä mzdové a poistné náklady, ako aj náklady na tovary a služby, ktoré sa priamo vynaložili na danú činnosť),
-	okrem toho by sa malo k činnostiam priradiť aj alikvótne percento tých nákladov, ktoré nie je možné priradiť ku konkrétnym činnostiam. V prípade, že finančné ocenenie by bolo v konkrétnom prípade nemožné alebo príliš administratívne náročné, možno náklady merať aj inými jednotkami – napr. celkovým množstvom pracovného času vynaloženého na danú činnosť a pod. 
Riešenie konkrétnych problémov v tejto oblasti bude plne v kompetencii príslušného ústredného orgánu. Ak nebude možné k nákladom na jednotlivé konkrétne činnosti pripočítať alikvótne percento tých nákladov, ktoré nemožno priradiť ku konkrétnym činnostiam, je nevyhnutné uvádzať v kontrakte tie náklady organizácie, ktoré nebude možné priradiť k žiadnej činnosti priamo ani vo forme alikvótneho percenta, ako osobitnú položku.
 
stanovenie priorít  a výber tých činností, ktoré sa budú v rámci kontraktu realizovať

V tejto fáze prípravy kontraktu zoradí ústredný orgán činnosti podľa priority, teda určí a zoradí nosné a ťažiskové činnosti (služby), ktoré si ústredný orgán chce objednať u organizácie vo svojej pôsobnosti. Takýmito prioritami majú byť úlohy, ktoré vyplývajú zo zamerania organizácie, pričom ide o činnosti súvisiace s verejným záujmom a uplatnením vplyvu štátu v danej oblasti. Počas rozpočtového procesu ústredný orgán vzhľadom na rozpočtové možnosti určí tie činnosti, ktoré sa budú realizovať. 

V kontrakte by mali byť obsiahnuté všetky významné činnosti. Odporúča sa zahrnúť všetky významné činnosti organizácie (z hľadiska podielu na nákladoch, resp. pracovnom čase zamestnancov) a kumulatívne tak pokryť konkrétnymi činnosťami uvedenými v kontrakte aspoň 90% nákladov organizácie, ktoré možno priradiť ku konkrétnym činnostiam.

definovanie parametrov objednávaných činností 

V kontrakte je nevyhnutné organizácii určiť parametre, ktoré musia objednávané činnosti spĺňať. V niektorých prípadoch je konkrétna špecifikácia neoddeliteľnou súčasťou zadania úlohy (pozri príklad DataCentra v prílohe 2). Okrem toho však, podobne ako v programovom rozpočtovaní,  ide o to, aby ciele organizácie boli merateľné (pozri príklad Protimonopolného úradu v prílohe 3). 
Parametre možno viazať na niektoré z nasledovných kategórií alebo ich kombináciu:
•	vstupy (napr. počet študentov škôl, dĺžka udržiavaných ciest jednotlivých kategórií v km, náklady na rekonštrukciu a výstavbu domovov sociálnej starostlivosti)
•	výstupy (napr. počet absolventov škôl, % ciest vyhovujúcich medzinárodným štandardom, počet vybavených žiadostí, počet užívateľov informačného systému)
•	efektívnosť (napr. priemerná dĺžka štúdia, ročné náklady štúdia na 1 študenta, náklady na výstavbu a údržbu 1 km ciest, počet žiadostí vybavených za mesiac na 1 zamestnanca)
•	výsledky, resp. dopad (napr. nezamestnanosť absolventov škôl, nehodovosť na cestách, dôvera občanov voči štátnym organizáciám)

Odporúča sa, aby kontrakt neobsahoval viac ako 20 výkonnostných parametrov, inak bude neprehľadný a nebude jasné, čo je prioritou. (Ako príklad možno uviesť ciele knižnice, ktorá by podľa kontraktu mala zvýšiť výpožičky o 10% ročne, zvýšiť príjmy o 2,5%, uskutočniť napríklad konverziu lístkového katalógu na elektronický, zlepšiť zamerania služieb na jednotlivé užívateľské skupiny a vykonať prieskum užívateľov.)

Konkrétny spôsob použitia parametrov jednotlivých činností v kontrakte určí príslušný ústredný orgán uzatvárajúci kontrakt. 

V tejto časti je možné naviazať kontrakt na manažérske dodatky k pracovným zmluvám, využívané napríklad na SHMÚ (opisujeme ich v prílohe 1). Ich podstata spočíva v prepojení odmien stredného manažmentu štátnych organizácií na plnenie cieľov organizácie. 

Podobne je táto časť významnou aj pri príprave tzv. interného kontraktu (príkladom je pilotný kontrakt na Protimonopolnom úrade opísaný v prílohe 3). Úlohou interného (výkonnostného) kontraktu je:
•	zabezpečiť platformu pre komunikáciu cieľov organizácie a jej zložiek,
•	rámce pre hodnotenie plnenia týchto cieľov,
•	až po hodnotenie výkonov jednotlivých zamestnancov. 
Interný (výkonnostný) kontrakt predstavuje konsenzus medzi vedením organizácie (v prípade ústredných orgánov politickým vedením) a apolitickým vedúcim služobného úradu a to najmä v oblastiach cieľov organizácie, ich presadzovania a väzby na hodnotenie a motiváciu zamestnancov.

vymedzenie okruhu užívateľov služieb, tovaru alebo činností, ktoré organizácia produkuje podľa kontraktu

V kontrakte je nevyhnutné uviesť kľúčových užívateľov jednotlivých činností, ktoré sú v kontrakte uvedené. Veľa organizácií, ktoré sú v pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy, poskytuje časť svojich výstupov ďalším organizáciám a organizáciám z verejného alebo súkromného sektora, prípadne priamo občanom. Užívateľa preto nemožno zamieňať s objednávateľom. Objednávateľom je ten, kto si dané činnosti u organizácie objednáva a financuje ich. Užívateľom je ten, v koho prospech sú tieto činnosti vykonávané. Dobrým príkladom môže byť poskytovanie poradenských alebo vzdelávacích služieb fyzickým alebo právnickým osobám zadarmo na základe požiadavky ústredného orgánu. Užívateľom sú jednotlivé osoby využívajúce tieto služby, ale ich objednávateľom je ústredný orgán.

Odporúča sa členiť užívateľov na fyzické osoby, súkromné organizácie a organizácie verejného sektora a určiť (príp. odhadnúť) podiel jednotlivých užívateľov (prípadne skupín užívateľov) na nákladoch a príjmoch organizácie. Konkrétnych užívateľov je potrebné uvádzať, ak ide o užívateľov s významným podielom na aktivitách organizácie. Ak jednotliví užívatelia majú len malý podiel na aktivitách organizácie, odporúča sa členenie podľa skupín. (Pozri aj konkrétne príklady v prílohách 1 a 2).
Špecifikácia konkrétnej formy uvádzania užívateľov jednotlivých činností, prípadne ich skupín, je v kompetencii príslušného ústredného orgánu uzatvárajúceho kontrakt.

určenie spôsobu financovania kontraktu (finančný plán organizácií, väzby na rozpočet ústredného orgánu, prípadne osobitosti týkajúce sa výkazníctva a účtovníctva organizácie)

Kontrakt sa bude týkať tých činností, ktoré sa nevykonávajú na základe právne záväznej zmluvy medzi organizáciou a inými osobami. Ostatné náležitosti vyplývajú z platnej legislatívy alebo sú v kompetencii MF SR alebo príslušného ústredného orgánu uzatvárajúceho kontrakt.

určenie spôsobu využitia príjmov organizácií

Kontrakt by mal uviesť aj určenie spôsobu využitia príjmov príspevkových organizácií. Je potrebné (pokiaľ je to možné) rozdeliť tieto príjmy na príjmy pochádzajúce z činností, ktoré sú úplne alebo čiastočne pokryté kontraktom, a na ostatné príjmy. Príjmy vyplývajúce z konkrétnej činnosti treba v rámci kontraktu priradiť k tejto činnosti a pokladať ich za zdroj financovania tejto činnosti. 

Za ostatné príjmy sa považujú najmä príjmy, ktoré vyplývajú zo správy majetku (napr. nájmy) a príjmy z iných činností komerčného charakteru. Pre kontrakt majú údaje o príjmoch indikatívny a informatívny charakter.

III. HODNOTENIE A INTERNÁ KONTROLA

určenie spôsobu a termínov pre interné hodnotenie kontraktu, vymedzenie kompetencií pri výkone internej kontroly plnenia kontraktu, určenie kritérií pre hodnotenie kontraktu 

Ústredný orgán, ktorý si prostredníctvom kontraktu objednáva činnosti, má povinnosť kontrolovať účelnosť a efektívnosť vynakladania prostriedkov. Ďalej má kontrolovať, ako sa kontrakt plní po obsahovej stránke, teda predovšetkým súlad medzi zadaním obsahových a výkonnostných parametrov kontraktu a skutočným napĺňaním kontraktu.

Určenie frekvencie a základnej charakteristiky interného kontrolného mechanizmu bude súčasťou obsahu kontraktu a je v kompetencii príslušného ústredného orgánu uzatvárajúceho kontrakt, pričom kritériom musí byť efektívnosť (kontrola má vytvoriť predpoklady pre sledovanie zmysluplnosti vynakladania prostriedkov a pritom nemá neúmerne zvyšovať administratívnu záťaž).

IV. TRANSPARENTNOSŤ A UZATVORENIE KONTRAKTU

dohoda o spôsobe zverejňovania kontraktu

Všetky kontrakty, ktoré uzatvoria ústredné orgány štátnej správy a organizácie v ich pôsobnosti musia byť sprístupnené:
-	na internetových stránkach príslušných ústredných orgánov
-	na internetových stránkach príslušnej organizácie (ak ich má)
-	na internetovej stránke Úradu vlády SR v podobe zoznamu kontraktov s linkami na príslušné stránky ústredných orgánov. 
Informácia o plnení kontraktov je aj súčasťou výročnej správy, ktorú organizácie zverejňujú.

uzatvorenie a podpis kontraktu 

Kontrakt by mali uzatvoriť najvyšší predstavitelia oboch strán, teda minister (prípadne 
vedúci ostatného ústredného orgánu) a riaditeľ organizácie.

V. ŠTRUKTÚRA KONTRAKTU

Kontrakt musí obsahovať:

V preambule sa uvedie, že kontrakt je plánovacím a organizačným aktom vymedzujúcim vzťahy (organizačné, obsahové, finančné, príp. iné) medzi ústredným orgánom štátnej správy a podriadenou organizáciou a nie je zmluvou v zmysle Obchodného zákonníka

a)	názvy ústredného orgánu štátnej správy a organizácie, ktoré kontrakt uzatvárajú, spolu s oblasťou pôsobnosti ústredného orgánu a poslaním organizácie
b)	čas trvania kontraktu 
c)	práva a povinnosti účastníkov, ktoré kontrakt uzatvárajú
d)	vymenovanie aktivít, činností, tovaru alebo služieb, ktorých sa kontrakt týka, a ich rozčlenenie podľa dôležitosti (ďalej len činnosti). Ku každej činnosti treba priradiť nasledovné údaje: 
•	plánovaná kapacita ľudských zdrojov na objednávanú činnosť
•	odhad celkových nákladov objednávanej činnosti
•	parametre objednávanej činnosti
•	spôsob financovania objednávanej činnosti v prípade príspevkových organizácií (finančné zdroje poskytnuté na túto činnosť v rámci kontraktu a z iných zdrojov)
•	kľúčoví užívatelia objednávanej činnosti
e)	spôsob a termín vyhodnotenia kontraktu 
f)	určenie spôsobu a frekvencie internej kontroly t.j. kontroly zo strany ústredného orgánu uzatvárajúceho kontrakt
g)	určenie spôsobu zverejňovania kontraktov

SCHÉMA 1: Kontrakt medzi ústredným orgánom a organizáciou v jeho pôsobnosti
(s možnosťou rozšírenia o manažérske dodatky k pracovným zmluvám)

•	práva a povinnosti oboch strán
•	objednávané výstupy a činnosti podľa miery priority
•	ľudské zdroje, odhad nákladov a spôsob financovania výstupov
•	parametre výstupov (indikátory plnenia)
•	užívatelia
•	spôsob monitorovania a zverejnenia

 určenie zodpovedných zamestnancov

 väzba na manažérske dodatky prac. zmlúv zodpovedných zamestnancov
•	

SCHÉMA 2: Interný (výkonnostný) kontrakt 
Ústredný orgán – kontrakt ako manažérsky nástroj a platforma pre spoluprácu politickej a apolitickej časti
•	spoločná stratégia a hlavné ciele 
(napr. efektívne uplatňovanie pravidiel hosp. súťaže, vyššia efektívnosť 
činnosti úradu, kvalitnejšie výstupy pre podnikateľov a verejnosť)
•	parametre výstupov (indikátory plnenia)
(napr. počet vyšetrených prípadov podľa obtiažnosti a významnosti, 
% rozhodnutí zrušených a vrátených druhostupňovým orgánom,
priemerná dĺžka konania podľa jednotlivých praktík, vytvorenie systému
hodnotenia zamestnancov a motivačných nástrojov, a pod.)
•	systém hodnotenia zamestnancov
(napr. frekvencia účasti na riešených prípadoch, počet gestorovaných prípadov,
počet opomenutých súťažných problémov v rámci MPK, pracovná disciplína, atď.)