O B S A H 

I.  Marketingová analýza produktu cestovného ruchu v Slovenskej republike
Úvod						........................................................		  1
I.A. Kultúra					........................................................  		  3
I.B.  Mestá					........................................................		  7
I.C.  Letné a zimné športy     			........................................................		10
I.D. Prírodné dedičstvo     			........................................................		16
I.E. Zdravotný cestovný ruch 		........................................................		20
I.F. Vidiecky cestovný ruch   		........................................................		24
I.G. Gastronómia				........................................................	            26
I.H. Kongresový CR a incentívna turistika   ........................................................	            27

II. Marketingová analýza trhu cestovného ruchu v Slovenskej republike
II.1.  Základné údaje o štáte a obyvateľstve  ........................................................	            31
II.2.  Základné ekonomické údaje		.........................................................		32
II.3.  Charakteristika trhu cestovného ruchu  ........................................................		34
         Zhrnutie				........................................................		42

Prílohy
č. 1   Múzeá a galérie			          		..............................................		  1
č. 2   Zoznam národných kultúrnych pamiatok   	..............................................		  5
č. 3   Zoznam najvýznamnejších pamiatok v pamiatkových rezerváciách 
         západného Slovenska				..............................................		  6
č. 4   Zoznam najvýznamnejších pamiatok v pamiatkových rezerváciách
         stredného  Slovenska				..............................................		  8
č. 5   Zoznam najvýznamnejších pamiatok v pamiatkových rezerváciách
         východného Slovenska				..............................................		10
č. 6   Adresár športových klubov a zväzov		..............................................		13
č. 7   Internetové linky na vybrané cyklokluby 
         a stránky 					..............................................		14
č. 8   Prehľad možnosti lovu jednotlivých druhov 
         poľovnej zveri					..............................................		15
č. 9   Jaskyne						..............................................		16
č.10  Národné prírodné rezervácie			..............................................		18
č.11  Vybrané vodné nádrže v regiónoch Slovenska .............................................		20
č.12  Zoznam kúpeľov na Slovensku			..............................................		21
č.13  Areály termálnych kúpalísk			..............................................		22
č.14  Zoznam atraktivít a mapové prílohy produktov CR v SR č. 1 – 11 ..............		26
č.15  Analýza trhu CR v SR ( tabuľky vybraných ekonomických a sociálnych
         ukazovateľov  podľa zoznamu č. 1 – 19 )       ...............................................		28
č.16  Analýza trhu Českej republiky ( tabuľky ekonomických a sociálnych
         ukazovateľov podľa zoznamu č. 1 – 15 )	..............................................		35
č.17  Analýza trhu  SRN ( tabuľky ekonomických a sociálnych ukazovateľov
         v cestovného ruchu podľa zoznamu č.  1 – 11) ............ ................................		41
č.18  Analýza trhu Poľska ( tabuľky ekonomických a sociálnych ukazovateľov 
         v cestovného ruchu podľa zoznamu č. 1 – 15 ) ........... ................................		46
č.19  Analýza trhu Maďarska ( tabuľky ekonomických a sociálnych ukazovateľov
         v cestovnom ruchu podľa zoznamu č. 1 – 10 ) .......... ................................		52
I.  Marketingová analýza produktu cestovného ruchu v SR

Úvod

	Slovenská republika v súlade s medzinárodnou klasifikáciou atraktivít cestovného ruchu disponuje značným potenciálom pre rozvoj cestovného ruchu ( spomedzi 39 medzinárodne uznávaných atraktivít disponuje 38, t.j. všetkými, okrem mora ).  
	Analyzovaná problematika produktu cestovného ruchu bola rozdelená na sedem základných okruhov, kultúru, mestá, letné a zimné športy, prírodné dedičstvo, zdravotný cestovný ruch, vidiecky cestovný ruch a agroturizmus, gastronómiu a kongresovú a incentívnu turistiku. 
	Na Slovensku sa nachádza 101 hradov a zámkov, no iba 31 z nich je sprístupnených pre verejnosť ako turistická atrakcia. Zostávajúcich 70 sa nachádza vo viac alebo menej zachovalých ruinách.  Spomedzi 250 kaštieľov slúži účelom cestovného ruchu iba necelá pätina. Ponuka je v podstate rovnomerne rozdelená na západné, stredné aj východné Slovensko. Hlavným problémom je často statickosť ponuky, ktorá zaznamenala zmeny v podobe organizovaných podujatí až v posledných rokoch. Takýto druh ponuky vyžadujú aj zahraniční účastníci cestovného ruchu. Dopyt sa koncentruje hlavne do letnej sezóny. Niektoré hrady sa pre účely cestovného ruchu využívajú aktívne, niektoré sú opustené a bez zariadenia (Hrad Bzovík), iné sú v dezolátnom stave, prípadne sú zachované iba ruiny. 
	Podľa štatistickej ročenky je u nás 79 múzeí so 66 pobočkami a v roku 2000 sa konalo 401 expozícií a 1 013 výstav. Počet návštevníkov dosiahol takmer 3,5 mil., čo je medziročný nárast o 9,3 %. Zo štatistík vyplýva, že je tu nízka priemerná cena vstupného, podobne ako na hradoch a zámkoch. Tu pravdepodobne dôjde v budúcnosti k väčšej diferenciácii cien. Najvyššiu návštevnosť majú múzeá vo väčších centrách alebo známych cieľových miestach cestovného ruchu. Bojnický zámok je príkladom, ako možno vyvolať prostredníctvom rôznych animačných aktivít vysoký záujem o cieľové miesto. 
	Drevené kostolíky (vyše 50) sú špecifickou súčasťou ponuky cestovného ruchu na Slovensku. Ide o veľmi cenný produkt, ktorý však nevieme predať. Chýba tu jednotný prístup, často sa ani nevyberá vstupné, alebo je len symbolické. Najviac drevených kostolíkov je na východnom Slovensku. V budúcnosti môžu byť buď samostatným tematickým produktom alebo súčasťou balíka služieb v cieľových miestach. Podobne je to aj so skanzenmi a vodnými mlynmi. Z pohľadu účastníkov cestovného ruchu je cenná predovšetkým autentickosť a  jedinečnosť takéhoto produktu, pretože v zahraničí sú podobné objekty zriedkavé.
	Na Slovensku v súčasnosti existuje 18 mestských pamiatkových rezervácií. Historické centrá miest majú na svojom území množstvo pamiatok. Takmer v každej mestskej pamiatkovej rezervácii sa nachádza najmenej 24 významných kultúrnych pamiatok. Z týchto pamiatok je možné vytvoriť pre účely hlavnej dovolenkovej sezóny poznávacie okruhy s odborným výkladom sprievodcu. Takto by sa zabezpečilo lepšie využitie centier miest s ekonomickým dopadom. 
	Na lepšie zhodnotenie historických centier miest môžu slúžiť rôzne podujatia kultúrneho charakteru. Desiatky organizovaných kultúrnych podujatí, ktoré sa konajú najmä v letnej sezóne však ešte stále naplno nevyužívajú potenciál historických miest, kde je možné historické centrum zhodnotiť ako zaujímavú kulisu organizovaného podujatia nadväzujúceho na tradície mesta a pod. 
 	Ponuka zimných a letných športov na Slovensku je značne široká. V letnej sezóne existujú výborné podmienky na vysokohorskú turistiku, horolezectvo, vodné športy a pod. Problémom je značenie a vybavenosť cieľových miest, ktorá má z hľadiska producentov služieb priepastné rozdiely, od najslabších, až po špičkové. Z hľadiska účastníka cestovného ruchu pritom ide o základný nedostatok, pretože kvalitu služieb posudzuje podľa najslabšieho článku reťaze. 
	Značné úsilie bolo vyvinuté aj z hľadiska budovania cyklotrás na Slovensku. Pre ich medzinárodnú konkurencieschopnosť však bude treba urobiť ešte niekoľko dôležitých krokov. Medzi oficiálne zverejnenými cyklotrasami napríklad nemôže chýbať značenie alebo križovanie dôležitých dopravných tepien a pod. 
	Zimné športy sú z hľadiska ďalšieho vývoja otáznikom na trhu cestovného ruchu. Budovanie vlekov bude vzhľadom na otepľovanie a skracovanie lyžiarskej sezóny pomerne rizikovou investíciou. Existuje cca 25 väčších a 70 menších lyžiarskych stredísk spolu asi
s 1000 vlekmi. Najvýznamnejšie strediská sú v novom Ski atlase z roku 2001 vydaného SACR. V súčasnosti je hlavným problémom rozpor medzi zastaralosťou vlekov s nízkou kapacitou (dlhé rady, strata konkurencieschopnosti) a záujmami ochrany prírody.
	Adrenalínové športy sa vo svete rozvíjajú od polovice osemdesiatych rokov. Aj u nás sú pre ich rozvoj dobré predpoklady. Je to však skôr individuálna záležitosť fanúšikov takýchto športov s malým vplyvom na príjmy z cestovného ruchu a často s odmietavým postojom miestneho obyvateľstva. 
	Slovensko ako jedna z posledných krajín v Európe disponuje dobrými predpokladmi pre rozvoj poľovníctva a rybárstva. Tu sa opäť vyžaduje vysoko individuálny a špecializovaný prístup ku klientom. Rozvoj v tejto oblasti môže pri strate kontrolných mechanizmov priniesť mnohé škody, avšak vzhľadom na individuálny charakter týchto aktivít len málo úžitku. 
	Z 3800 objavených známych jaskýň na území Slovenska je 15  sprístupnených pre verejnosť. Sú pritom žiadanou a vyhľadávanou súčasťou balíka služieb v cestovnom ruchu. Ojedinelosť niektorých z nich má svetové parametre. 
	Na území Slovenska je už 9 národných parkov a pokrývajú 5% z celkovej plochy štátu. Ide o jedinečné územia s vysokým stupňom ochrany a atraktivít z pohľadu účastníka cestovného ruchu. Zaujímavosťou je 10 arborét a botanických záhrad. Vodné nádrže zaberajú plochu 357 km2 a ich počet je 221. Takmer všetky sa využívajú v  cestovnom ruchu, najmä na kúpanie, vodné športy a rybolov. Problémom je infra - a supraštruktúrna vybavenosť v ich okolí. 
	Vzhľadom na pribúdajúce množstvo civilizačných chorôb a zvyšovanie priemerného veku obyvateľstva bude zdravotný cestovný ruch do budúcnosti výrazne perspektívny. Existujúcich 23 prírodných liečebných kúpeľov sa však vzhľadom na pokles nákupu poukazov na liečbu od domácich poisťovní čoraz viac orientuje na zahraničnú klientelu. Zreteľný je aj ústup od špecializácie k snahám čo najviac rozšíriť produkt v záujme ekonomického prežitia. 
	Zároveň existuje cca 40 termálnych kúpalísk. Označenie termálne kúpalisko však vždy neznamená, že voda má  liečivé účinky, len spĺňa predpísané limity na množstvá minerálnych látok a teplotu vody. 
	Vidiecky cestovný ruch a agroturizmus predstavujú formu úniku od rušného života v meste. V texte sú naznačené možnosti ďalšieho rozvoja vidieckeho cestovného ruchu. Ak sa má však vidiecky cestovný ruch do budúcnosti úspešne rozvíjať, vyžaduje systematický  prístup na miestnej i národnej úrovni. O agroturizme v podmienkach Slovenska nemožno hovoriť v pravom zmysle, pretože pod týmto produktom chápu v západných štátoch niečo iné. 
	Slovenská gastronómia má dobré predpoklady pre svoj rozvoj, musí sa jej však venovať viac pozornosti. Ide o produkt, ktorý je významným znakom národnej kultúry, preto je účastníkmi cestovného ruchu žiadaný. V predloženom materiáli sú stručne uvedené  základné znaky, hlavné regióny, ale aj súčasný stav našej gastronómie. Naznačili sme aj niektoré princípy, podľa ktorých by sa mala slovenská gastronómia úspešne ponúkať ako produkt.
	Charakteristickým znakom súčasného produktu v našom cestovnom ruchu je  roztrieštenosť producentov služieb s výnimkou niekoľkých významných regiónov. Spolu s nedostatkom informácií o produkte, najmä v zahraničí a chýbajúcou pružnosťou  informačných služieb, je pritom hlavným dôvodom nízkeho stupňa zhodnotenia na medzinárodnom trhu cestovného ruchu. Mnohé produkty pritom nie sú pre trh dostatočne pripravené.

     I. A.   KULTÚRA

	Kultúrny cestovný ruch patrí k základným druhom cestovného ruchu. Slovensko je krajinou, ktorá má veľmi dobré predpoklady pre rozvoj kultúrneho cestovného ruchu. Mnoho kultúrno-historických pamiatok je nielen v mestách, ale aj v ich okolí a na vidieku. Sú to najmä hrady, zámky, kaštiele, sakrálne pamiatky, ľudová architektúra a technické pamiatky. Najvzácnejšie pamiatky majú štatút národných kultúrnych pamiatok (NKP). V súčasnosti sa na Slovensku nachádza 18 mestských pamiatkových rezervácií, ktoré majú zachované historické jadrá vytvárajúce jedinečné urbanistické komplexy. 

Hrady, zámky a kaštiele

	Hrady, ako sídla feudálov, sa na Slovensku začali stavať v 11. a 12. storočí. Od 16. storočia si začala šľachta stavať zámky a kaštiele. Po celom území Slovenska sa dnes nachádzajú hrady, zámky (mnohé z nich sú však už len ruinami) a kaštiele, z ktorých mnohé vyžadujú nákladnú rekonštrukciu.  Na Slovensku  bolo v minulosti takmer 160 hradov a zámkov, z ktorých  väčšina je v ruinách. Iba 31 hradov a zámkov je v súčasnosti v dobrom  stave, sú sprístupnené a využívajú sa ako turistická atrakcia. V ďalších asi 70 hradoch a zámkoch sú zachovalé väčšie a súvislé stavebné časti.  Na našom území sa nachádza  takmer 250 kaštieľov, z ktorých sa kultúrne alebo inak využíva iba necelá pätina.

Západné Slovensko
      Medzi najznámejšie a najnavštevovanejšie patria Bratislavský hrad, Nitriansky hrad, Trenčiansky hrad a hrad Červený Kameň, ktoré sú zároveň vyhlásené za NKP. Bratislavský hrad patrí k najvyhľadávanejším historickým pamiatkam Bratislavy. Trenčiansky hrad je jedným z najmalebnejších a na jeho hradnom brale je nápis z roku 179 n.l., ktorý je svedectvom o najvzdialenejšom stanovisku II. rímskej légie. Hrad Červený Kameň má najbohatšie umelecké zbierky zo všetkých slovenských hradov. Z ruín hradov sú dva NKP, a to Beckov a Devín.
	Kaštiele. V regióne sú  väčšinou zachované a  zrekonštruované kaštiele, z ktorých viaceré sú veľmi významné. Dva z nich, Topoľčiansky a Holíčsky kaštieľ sú vyhlásené za NKP.  Pozornosť si zasluhuje aj klasicisticko-empírový kaštieľ v Topoľčiankach,  kaštieľ  v Brodzanoch, Čachticiach, Dolnej Krupej, Moravanoch, Senici a Želiezovciach.

Stredné Slovensko
	Mestské hrady  v Banskej Bystrici a Kremnici a pohraničný hrad  v Oravskom Podzámku ( NKP ) patria k najvýznamnejším. Areál mestského hradu v Banskej Bystrici pochádza zo 14. storočia. Z ďalších zaujímavých hradov je dôležité spomenúť  Fiľakovský hrad a hrad v Slovenskej Ľupči a Strečne. Zrúcaniny hradov sa na strednom Slovensku nachádzajú v Divíne, Hričove, Lietave, Likavke, Liptovskom Hrádku,  Považskom Podhradí, Zvolene (Pustý hrad), Súľove, Sitne. Tri zo zámkov sú  vyhlásené za NKP, a to pôvodne gotický Starý zámok v Banskej Štiavnici, neogoticky upravený Bojnický zámok a gotický Zvolenský zámok. Medzi ďalšie zaujímavé a navštevované zámky patrí Nový zámok v Banskej Štiavnici a Budatínsky zámok v Žiline. 
	Kaštiele. Medzi kaštieľmi má výnimočné postavenie  barokový kaštieľ vo Svätom Antone, k ďalším zaujímavým  môžeme priradiť renesančný kaštieľ Tihányovcov v Banskej Bystrici, kaštieľ v Blatnici (Múzeum Karola Plicku), Bytči, Diviakoch, Dolnej Strehovej, Halíči, Krasňanoch, Kysuckom Novom Meste, Liptovskom Hrádku, Modrom Kameni, Mošovciach, Palúdzke, Orlovom a Vyšnom Kubíne.

Východné Slovensko
	Hrady a zámky. Spišský hrad je nielen NKP, ale od roku 1993 je spolu s kultúrnymi pamiatkami jeho okolia zapísaný do Zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO. Je jedným z najrozsiahlejších hradov v strednej Európe. Štatút NKP majú aj hrady  Krásna Hôrka a Jasov (ruiny hradu). Pomerne zachovaný je hrad Stará Ľubovňa a Kežmarok. Z ostatných hradov sú ruiny - Čičava, Hanigovce, Jasenov, Jelšava, Kamenica, Veľký Kamenec, Kapušiansky hrad, Markušovce, Muránsky hrad, Plaveč, Turniansky hrad, Šarišský hrad. 
	Kaštiele a kúrie spolu so svojimi areálmi patria k pozoruhodným  a navštevovaným miestam regiónu. Kaštieľ s múzeom v Betliari  zo 16. - 20. storočia a kaštieľ v Spišskej Belej - Strážkach z 15. storočia patria k NKP. Múzeum Betliar sa špecializuje na múzejnú dokumentáciu života šľachty. Súčasťou areálu kaštieľa v Strážkach je anglický park.  Kaštiele v Humennom, Hanušovciach nad Topľou, Michalovciach a Markušovciach sa využívajú ako múzeá s rôznymi druhmi prírodovedných, vlastivedných a iných špecializovaných expozícií. 

Múzeá, galérie a obrazárne

	Okrem nehnuteľných kultúrno-historických pamiatok môžeme z hľadiska mestského cestovného ruchu zaradiť medzi prvky primárnej ponuky aj hnuteľné pamiatky, nachádzajúce sa najmä v múzeách a galériách. Podľa Štatistickej ročenky SR 2001 bolo v roku 2000 na Slovensku 79 múzeí (78 v roku 1999), ktoré mali 66 pobočiek (48 v roku 1999), 401 expozícií (380 v roku 1999), 1 013 výstav (973 v roku 1999) . Celkový počet návštevníkov bol v roku 2000 3 459 000 a v roku 1999 3 164 000, čo predstavuje nárast o  9,3 %. Galérií bolo v roku 2000 na Slovensku 21 (22 v roku 1999), ktoré mali 58 expozícií (47 v roku 1999), zorganizovali 289 výstav v tuzemsku (354 v roku 1999), 32 výstav v zahraničí (28 v roku 1999). Celkový počet návštevníkov bol 364 000 v roku 2000 a 424 000 v roku 1999, čo predstavuje pokles o 14,2 %.

Západné Slovensko
	Najvýznamnejšie slovenské múzeá a galérie sa nachádzajú na území západného Slovenska, a to v hlavnom meste Bratislave. Spolu sa tu nachádza 32 múzeí, z nich majú najväčší význam Slovenské národné múzeum (jeho súčasťou je 12 špecializovaných múzeí po celom Slovensku) a Mestské múzeum. Medzi najvýznamnejšie súčasti Slovenského národného múzea v Bratislave patrí Prírodovedné múzeum, Archeologické múzeum, Historické múzeum, Hudobné múzeum, Múzeum židovskej kultúry a Múzeum karpatských Nemcov. Z ďalších západoslovenských múzeí boli z hľadiska návštevnosti v roku 2000 najvýznamnejšie Slovenské poľnohospodárske múzeum v Nitre, Trenčianske múzeum v Trenčíne, SNM - Červený Kameň v Častej, SNM - Múzeum SNR v Myjave, Vojenské múzeum v Trenčíne a pod.  
     
Stredné Slovensko
	K najvýznamnejším a najnavštevovanejším múzeám stredoslovenského regiónu v roku 2000 patrilo Slovenské národné múzeum - Múzeum Bojnice, Múzeum Slovenského národného povstania v Banskej Bystrici, Oravské múzeum P.O. Hviezdoslava v Dolnom Kubíne, Považské múzeum v Žiline a Slovenské banské múzeum v Banskej Štiavnici.  
	K významným galériám stredného Slovenska patrí Oravská galéria - Župný dom v Dolnom Kubíne, Slanický ostrov umenia a Galéria Márie Medveckej v Tvrdošíne, Galéria P.M. Bohúňa v Liptovskom Mikuláši, Slovenská národná galéria vo Zvolene, Turčianska galéria v Martine a Štátna galéria v Banskej Bystrici,  Považská galéria umenia v Žiline a Galéria Jozefa Kollára v Banskej Štiavnici.

     Východné Slovensko
	Na území východného Slovenska patria medzi  najvýznamnejšie z hľadiska počtu návštevnosti v roku 2000 múzeum v Betliari, Ľubovnianske múzeum v Starej Ľubovni a Spišské múzeum v Levoči.  K ďalším turisticky atraktívnym patria Vlastivedné múzeum v Hanušovciach nad Topľou, Banícke múzeum v Rožňave, Krajské múzeum v Prešove, Múzeum v Kežmarku, Múzeum Spiša v Spišskej Novej Vsi, Múzeum pri Správe TANAP v Tatranskej Lomnici, Múzeum ukrajinsko-rusínskej kultúry vo Svidníku, Podtatranské múzeum v Poprade, Slovenské technické múzeum v Košiciach, Šarišské múzeum v Bardejove, Vihorlatské múzeum v Humennom, Východoslovenské múzeum v Košiciach a Zemplínske múzeum v Michalovciach. 
	K najvýznamnejším galériám východného Slovenska patrí Galéria Júliusa Jakobyho v Košiciach. Medzi ďalšie významné patria Šarišská galéria v Prešove s dokumentáciou výtvarného umenia  severovýchodnej časti Slovenska, Galéria  Dezidera Millyho vo Svidníku, Galéria umelcov Spiša v Spišskej Novej Vsi, galéria v Strážkach a Tatranská galéria v Poprade. Nevšednou atrakciou je Galéria v prírode vo Vyšných Ružbachoch, kde je v travertínovom lome vytesaných viac ako 100 sôch. Výnimočné postavenie má  Galéria moderného umenia rodiny Warholovcov v Medzilaborciach s dielami svetoznámeho výtvarného umelca Andyho Warhola. Zoznam múzeí a galérií a ich návštevnosť na západnom, strednom a východnom Slovensku sú uvedené v prílohe č.1.  

     Skanzeny, drevené kostolíky a rezervácie ľudovej architektúry

     Západné Slovensko
	V Nitre sa nachádza jediný skanzen s expozíciou Slovenského poľnohospodárskeho múzea. Z pamiatok ľudovej architektúry sú najvýznamnejšie pamiatkové rezervácie ľudovej architektúry v Brhlovciach (25 kultúrnych pamiatok), Plaveckom Petri (28 kultúrnych pamiatok) a Veľkých Levároch (25 kultúrnych pamiatok). V Brhlovciach je jedinečný komplex jaskynných obydlí vytesaných do tufu zo 17.-18. storočia. Vo Veľkých Levároch sa nachádza habánsky dvor, ktorý predstavuje samostatnú časť obce s asi 30 domami z pálenej hliny so slamenou strechou. Zachované prvky ľudovej architektúry sú ešte v Brestovci, Kráľovičových Kračanoch, na Myjave a v Pezinku.

     Stredné Slovensko
	Zo štyroch  skanzenov prezentujú tri spôsob života v rôznych etnografických oblastiach Slovenska (Múzeum slovenskej dediny v Martine, Múzeum Oravskej dediny v Zuberci a Múzeum Liptovskej dediny v Pribyline). Jedinečným je   banícky skanzen (Banské múzeum v prírode ) v Banskej Štiavnici.
	Drevené kostolíky. Vyše 50 drevených kostolíkov na Slovensku prezentuje 4 vierovyznania. Z nich 5 je artikulárnych ( evanjelických ), 5 rímsko-katolíckych,  vyše 30 grécko-katolíckych a niekoľko pravoslávnych.  Na strednom Slovensku sa nachádzajú 4 artikulárne kostolíky  v  Istebnom, Leštinách, vo Svätom Kríži a v Hronseku. V Trnovom, Tvrdošíne a v martinskom skanzene sú gotizujúce ( rímsko-katolícke ).
	Pamiatkové rezervácie ľudovej architektúry sa nachádzajú v Čičmanoch (36 kultúrnych pamiatok), Podbieli (56 KP),  Sebechleboch (89 KP), Španej  Doline (83 KP) a Vlkolínci (73 KP), ktorý je zapísaný v Zozname svetového kultúrneho dedičstva UNESCO.

     Východné Slovensko
	Najstarším je  skanzen ľudovej kultúry z oblasti Horného Šariša, ktorý je umiestnený v areáli Bardejovských kúpeľov. V Humennom reprezentuje skanzen ľudovú drevenú architektúru východokarpatskej oblasti,  v Starej Ľubovni predstavuje 23 drevených objektov Zamagurskú dedinu a skanzen vo Svidníku sústreďuje najtypickejšie pamiatky ľudovej architektúry a bývania v tejto časti Slovenska.
	Na východnom Slovensku sa nachádza vyše 40  drevených kostolíkov, ktoré sú ako súbor vyhlásené za NKP. V okrese Snina,  Michalovce,  Svidník,  Prešov,  Bardejov,  Stará Ľubovňa, Humenné, Sobrance, Košice,  Stropkov i v ďalších obciach. Väčšina z nich je grécko-katolíckeho vierovyznania a niekoľko je pre pravoslávne veriacich.
	V Osturni sa nachádza pamiatková rezervácia ľudovej architektúry (PRĽA) - pôvodné goralské usadlosti so zrubovými domami (161 pamiatok).   Pre PRĽA v Ždiari sú typické originálne drevenice s etnografickým múzeom (183 pamiatok).
	
     Vodné mlyny

	Vodné mlyny patria tiež k  zaujímavým atraktivitám cestovného ruchu, ktoré reprezentujú technické pamiatky. K zachovaným a zrekonštruovaným vodným mlynom na južnom Slovensku patria
1.	Vodný mlyn v Jelke (okres Galanta). V areáli vodného mlyna sa nachádza aj obecný skanzen pracovných nástrojov a predmetov z minulých storočí. 
2.	Vodný mlyn v Dunajskom Klátove (okres Dunajská Streda) 
3.	Vodný mlyn v Kolárove (okres Komárno). Pri mlyne je aj malé technické múzeum. 
4.	Vodný mlyn v Tomášikove (okres Galanta).  

     Ľudový folklór, ľudové umenie 

	Pamiatky ľudovej kultúry predstavujú mimoriadne atraktívnu súčasť primárnej ponuky, ktorú môžeme považovať za konkurenčnú výhodu Slovenska na medzinárodnom trhu cestovného ruchu.
	Na západnom Slovensku patria  k významnejším etnografickým oblastiam myjavské kopanice, Tekov (časť leží na strednom Slovensku) a Záhorie. Praktickým prejavom je tradičná výroba plátna, spracovávanie kože a vlny, čipkovaný odev a cimbalová hudba.  
	Na strednom Slovensku sa nachádza niekoľko významných entografických oblastí, ako napr. Orava, Liptov, Kysuce, Terchová, Podpoľanie, Horehronie. Pravidelne sa konajú Podroháčske folklórne slávnosti v Zuberci,  Liptovských Sliačoch, Detve,  na východnom Slovensku vo Východnej a Štrbe. Najmä do Východnej, ale aj na iné festivaly, prichádzajú aj medzinárodné súbory.
	Významným prejavom ľudového umenia sú aj výšivky z Čičmian, kožuchy z Mošoviec, banícke paličkované čipky zo Španej Doliny, hrnčiarske výrobky z Pukanca, výrobky zo súkna v Halíči a  drotárske výrobky z Veľkého Rovného a Dlhého Poľa v okrese Žilina.
     	Z východoslovenských etnografických oblastí patria medzi najvýznamnejšie Šariš, Gemer (časť leží na strednom Slovensku), Spiš, Zemplín. Rázovitý odev východného Slovenska reprezentujú kroje z Letanoviec, Vernáru, Rejdovej, Zemplína a Ždiaru. Výroba tmavohnedej keramiky má svoju tradíciu v Pozdišovciach, Bardejove, maľovanie veľkonočných kraslíc v Papíne a výroba paličkovaných čipiek v Prešove-Solivare.

     Kultúrne trasy

	Väčšou časťou Slovenska prechádza kultúrna trasa Matúšovo kráľovstvo, ktorá zahŕňa územie 1 030 obcí a nadväzuje na históriu 53 hradov, zámkov a kaštieľov (napr. Devín, Bratislavský hrad, Nitriansky hrad, hrad Červený Kameň, Trenčín, Oravský hrad, Topoľčiansky kaštieľ, Bojnický zámok a pod.).  

	Na západnom Slovensku  spája tradičné vinárske obce Malokarpatská vínna cesta
od Devína, cez Raču,  Svätý Jur, Pezinok až po Horné Orešany.  

	Územím severného, stredného a južného Slovenska prechádza kultúrna trasa Jantárová cesta, ktorá spája Krakov a Budapešť spojením cez Banskú Štiavnicu a sprístupňuje také atraktivity cestovného ruchu, ako sú chrbáty Nízkych Tatier, Choča, Babej Hory a ľudovú architektúru vo Vlkolínci, Podbieli a Kvačanoch. 

	Na východnom Slovensku spája historické obce a mestá kultúrna trasa Gotická cesta. Pôvodný 276 km dlhý okruh po Spiši a Gemeri  bol nedávno rozšírený o okruhy Gemersko-
rimavský, Spišský okruh - tatranský a Spišský okruh - pieninský. Na trase sú mnohé vzácne kultúrne pamiatky, ako Spišský hrad, hrad Krásna Hôrka, Levoča, Spišský Štvrtok, Štítnik a ďalšie a 4 národné parky. Existuje aj projekt Európska železná cesta - slovenské trasy. Jeho cieľom je oživenie, propagácia a prezentácia včasnohistorických, stredovekých a novovekých pamiatok výroby a spracovania železa na Slovensku.
	Ďalšími pripravovanými kultúrnymi trasami sú Tokajská vínna cesta, Švejkova cesta po trase Sanok (Poľsko) - Humenné a bývalá cisárska poštová cesta Magna Via ( celým Slovenskom od Bratislavy po Košice ).

I. B.   MESTÁ

Mestské pamiatkové rezervácie, architektonické pamiatky 

	Na území dnešného Slovenska sa začali formovať prvé zárodky miest v období Veľkej Moravy. Vznik prvých miest s mestskými privilégiami na našom území sa však datuje do 13. a 14. storočia a súvisí s rozvojom remesiel a výmenou ich produktov za poľnohospodárske výrobky. Postupne sa na Slovensku sformovali trhové mestá (z podhradných trhových osád), obchodné mestá založené zámerne s mestskými privilégiami (spišské mestá, Košice, Zvolen a iné) a banské mestá (Banská Bystrica, Banská Štiavnica, Kremnica a iné). 
	Ďalší výrazný vplyv na rast a charakter miest mala priemyselná revolúcia v 18. a 19. storočí. V mestských pamiatkových rezerváciách sa dnes nachádza 2808 kultúrnych pamiatok (KP) z toho je 25 národných kultúrnych pamiatok (NKP). Zoznam je uvedený v prílohe č. 2.

Západné Slovensko
	Mestskými pamiatkovými rezerváciami sú Bratislava ( 264 KP a 7 NKP ), Nitra ( 23 KP a 1 NKP ), Svätý Jur  ( 26 KP ), Trenčín ( 112 KP a 1 NKP ) a Trnava ( 139 KP a 1 NKP).  
	V Bratislave sa nachádza až 7 NKP, ktoré patria aj k turistami najnavštevovanejším miestam. Sú to Dóm sv. Martina, Bratislavský hrad, Devín – Slovanské hradisko, Pamätník Slavín, budovy Evanjelického lýcea, Academia Istropolitana a Vila Rustica. Spomedzi mnohých vzácnych kultúrnych pamiatok v Trnave, najmä kostolov, patrí medzi najcennejšie NKP Komplex univerzitných budov. V Trenčíne púta pozornosť NKP impozantný  Trenčiansky hrad. Aj Nitriansky hrad je NKP a turistami najnavštevovanejším miestom. Zoznam najvýznamnejších pamiatok obsahuje príloha č. 3.     

Stredné Slovensko
	V stredoslovenskom regióne sa nachádzajú štyri mestské pamiatkové rezervácie, a to Banská Bystrica ( 200 KP a 3 NKP ), Banská Štiavnica ( 191 KP a 2 NKP ), Kremnica (116 KP a 1 NKP ) a Žilina ( 58 KP ). 
	V Banskej Bystrici patria k najnavštevovanejším NKP Areál mestského hradu a Pamätník Slovenského národného povstania. V Banskej Štiavnici je takmer každá budova v centre kultúrnou pamiatkou, no najväčšiu pozornosť pútajú NKP  Starý zámok a Budovy Baníckej a lesníckej akadémie. Centrum mesta bolo v roku 1993 spolu s technickými pamiatkami svojho okolia ( Banský skanzen a vodné tajchy ) zapísané do Zoznamu svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. Zoznam najvýznamnejších pamiatok je v prílohe č. 4.

     Východné Slovensko
	Nachádza sa tu najviac mestských pamiatkových rezervácií. Sú to Bardejov ( 131 KP a 2 NKP ), Kežmarok ( 256 KP a 2 NKP ), Košice ( 500 KP a 1 NKP ), Levoča ( 339 KP a 2 NKP ), Podolínec ( 63 KP ), Spišská Sobota ( 89 KP ), Prešov 257 KP a 1 NKP ) a Spišské Podhradie ( 24 KP a 1 NKP ). Zoznam najvýznamnejších pamiatok obsahuje príloha č. 5. 

       Mestská pamiatková rezervácia na území mesta Bardejov spoločne s NKP Kostolom sv. Egídia a starou radnicou boli v  roku 2000 boli zapísané do Zoznamu svetového kultúrneho dedičstva UNESCO. Medzi najvýznamnejšie pamiatky v Kežmarku patrí NKP Drevený artikulárny kostolík a Evanjelické múzeum. V Košiciach je najvzácnejším objektom NKP Dóm sv. Alžbety. Najvýznamnejšou pamiatkou v Levoči je NKP Kostol sv. Jakuba  s jedinečným gotickým oltárom, ale aj s celým radom zachovalých historických objektov. NKP Evanjelické kolégium v Prešove patrí k najhodnotnejším. Spišský hrad ( NKP ) spoločne so Spišskou Kapitulou, Spišským Podhradím a gotickým kostolíkom v Žehre boli zaradené do Zoznamu svetového kultúrne dedičstva UNESCO.
	Potenciál nachádzajúci sa v okresných a menších mestách je z hľadiska motívu návštevnosti dôležitejší, než potenciál v krajských mestách (výnimku tvorí len Bratislava). Okrem mestských  pamiatkových rezervácií sa na Slovensku nachádzajú aj pamiatkové zóny. Je ich 89 a z hľadiska rozvoja cestovného ruchu sú dôležité napr. Bojnice, Komárno, Liptovský Mikuláš, Lučenec, Martin, Oravský Podzámok,  Piešťany, Ružomberok,  Tatranská Lomnica, Zvolen a ďalšie. 
	Kultúrne pamiatky sa na Slovensku nenachádzajú len v mestských pamiatkových rezerváciách a pamiatkových zónach, ale aj ostatných mestách, obciach a na vidieku. V roku 2000 sa na Slovensku  nachádzalo 12 675 kultúrnych pamiatok, z toho bolo 7 515 architektonických, 340 archeologických, 1 397 historických pamiatok, 333 pamiatok historickej zelene, 1 821 pamiatok ľudovej architektúry, 451 technických a 818 výtvarných pamiatok.

Kultúrno-spoločenské podujatia, festivaly, opera, pantomíma a hudba

	Dôležitou časťou primárnej ponuky sú kultúrno-spoločenské organizované podujatia, ku ktorým môžeme zaradiť divadelné predstavenia, koncerty vážnej hudby, koncerty populárnej hudby, hudobné festivaly, folklórne slávnosti a pod. Mnohé slovenské mestá, najmä historické, ktoré majú kvalitný kultúrno-historický potenciál, ale aj vyhovujúcu supraštruktúrnu a infraštruktúrnu vybavenosť, predstavujú vhodné miesta pre organizovanie takýchto podujatí. Pre určitý segment trhu sú práve organizované podujatia primárnym dôvodom účasti na mestskom cestovnom ruchu. 
	Podľa Hudobného centra pôsobilo v roku 2001 na Slovensku 10 štátnych hudobných súborov a 3 súbory iných právnických osôb. Tieto hudobné súbory uskutočnili 231 koncertov/vystúpení vo vlastnej réžii (v tom 193  koncertov vlastného súboru, 38 koncertov hosťujúcich súborov) a pre iných usporiadateľov uskutočnili 314 koncertov/vystúpení, t.j. v tuzemsku uskutočnili spolu 545 podujatí.
	Na západnom Slovensku pôsobilo 24 stálych scén, na ktorých pôsobilo 22 súborov.
V Bratislave pôsobilo Slovenské národné divadlo, Divadlo Astorka Korzo, Nová scéna, Aréna, Štátne bábkové divadlo, Divadlo/Škola LUDUS, Divadlo WEST, Štúdio L+S, STOKA, GUNAGU, Bratislavské divadlo tanca a  Radošinské naivné divadlo. V Nitre je Divadlo A. Bagara, Staré divadlo a TEATRO TATRO. V Trnave pôsobí  Trnavské divadlo.
	Medzi najdôležitejšie organizované kultúrno-spoločenské podujatia v našom hlavnom meste patria Bratislavské hudobné slávnosti, Bratislavská hudobná jar, Bratislavská lýra, Dni organovej hudby, Medzinárodný gitarový festival J. K. Mertza, Bratislavské jazzové dni. 
	Z najdôležitejších kultúrno-spoločenských podujatí regiónu treba spomenúť ešte Art Film Trenčianske Teplice, Medzinárodný festival Divadelná Nitra, Hudba bez hraníc v srdci Európy v Modre,  Trenčianske folklórne slávnosti a ďalšie. 

Stredné Slovensko
	Je tu 9 stálych scén, na ktorých pôsobí 8 súborov. Divadelné scény sú v Banskej Bystrici  (Štátna opera, Štúdio tanca, Bábkové divadlo na Rázcestí, Divadlo z Pasáže) a Žiline (Mestské divadlo - Divadlo Maják).
	K najatraktívnejším a najnavštevovanejším kultúrnym podujatiam patria folklórne festivaly a ľudové slávnosti, divadelné a hudobné festivaly a komponované programy  organizované najmä v letných mesiacoch ( Jánošíkove dni v Terchovej, Folklórny festival v Detve, Zámocké hry zvolenské, Hontianska paráda v Hrušove a ďalšie ).  

Východné Slovensko
	Svoju činnosť tu vykonáva 15 stálych scén s 18 súbormi. V Košiciach sa nachádza Štátne divadlo, Romathan, Thália, Bábkové divadlo, Staromestské divadlo. V Prešove  je Divadlo J. Záborského a Divadlo A. Duchnoviča.
	 Medzi najznámejšie festivaly  patria Zemplínske slávnosti piesní a tanca v Michalovciach,  Šarišské slávnosti piesní a tancov v Raslaviciach,  Gemerské folklórne slávnosti v Rejdovej,  Podvihorlatský folklórny festival v Snine,  Slávnosti kultúry Ukrajincov –Rusínov Slovenska vo Svidníku a  Hornozemplínske folklórne slávnosti vo Vranove. Ďalšie podujatia sa konajú v Bardejove, Chmeľnici, Kežmarku, Košiciach, Prešove a Spišskom Podhradí. 

I. C.  LETNÉ A ZIMNÉ ŠPORTY

Pešia a vysokohorská turistika

Pešia turistika je najrozšírenejším druhom turistiky. Slovensko má pre turistiku vytvorené veľmi dobré podmienky. Organizovaná turistická činnosť je zabezpečovaná prostredníctvom Klubu slovenských turistov, ktorý má svoju členskú základňu rovnomerne rozptýlenú po celej Slovenskej republike. Každý miestny klub poriada celoročne rôzne turistické podujatia, ktoré vedú skúsení cvičitelia a inštruktori, ktorých pripravuje KST. Prostredníctvom KST má možnosť prípadný záujemca, hlavne zo zahraničia, získať skúseného a odborne pripraveného sprievodcu. V prípade pohybu v prírodnom prostredí bez sprievodcu slúži k orientácii sieť značkovaných turistických chodníkov ( takmer 13 tis. km ). Podrobnosti o zásadách značenia a možnostiach jeho využívania sa dozvie záujemca z  turistického sprievodcu Slovenska. 
	Vysokohorská turistika umožňuje spoznávať krajinu z hrebeňov Veľkej a Malej Fatry, Nízkych i Západných Tatier a vedie členov KST i do náročnejších pohorí vo svete. Aktivita KST v tejto sfére vrcholí na obľúbenom slovenskom zraze vysokohorských turistov v Západných Tatrách. Tento druh turistiky je výrazne spájaný s ochranou prírody vo vysokohorskom prostredí, či už dodržiavaním daných zásad, alebo i s aktívnou pomocou orgánom ochrany prírody a krajiny. Vzhľadom na extrémne podmienky a chránené územie, v ktorom je tento druh turistiky možné prevádzať, odporúča sa prípadným záujemcom kontaktovať sa s organizátormi tradičných podujatí, prípadne s horskou službou, ktorá poskytne podrobnejšie informácie. Možné kontakty je možné nájsť na internetových stránkach.

Horolezectvo

	 Úplné počiatky športového lezenia na Slovensku siahajú až do prvej polovice 15. storočia, kedy sa Filipovi Ťažkému  podarilo zdolať na Beckovskom brale náročný skalný úsek -  komín, ktorý podnes nesie jeho meno. Organizáciou združujúcou na Slovensku horolezcov  v 138 kluboch  je  Slovenský horolezecký spolok IAMES. Okrem toho pôsobia u nás minimálne štyri horolezecké školy. 
Horolezectvo sa na Slovensku vykonáva v troch disciplínach, skalné lezenie, pretekárske lezenie a výškové lezenie. Najvyhľadávanejšie miesta na skalné lezenie a pretekárske lezenie sú v Manínskej tiesňave, na Súľovských skalách, v Turniskách pri Košiciach, Pajštúne pri Zvolene, v okolí Bratislavy i na ďalších miestach. Na Slovensku sa nachádza minimálne 32 lokalít určených pre túto disciplínu. 
	Hlavnou oblasťou pre výškové horolezectvo na Slovensku sú Vysoké Tatry. Horolezeckú činnosť môžu vykonávať iba horolezci organizovaní v národných alpinských zväzoch. Táto činnosť sa môže vykonávať v celých Vysokých Tatrách, okrem oblastí: Masív Javorinskej Širokej až po Žabí štít, Javorový vrch, dolina Rovienky, Svišťová dolina, záver Bielovodskej doliny a celý masív Mlynára so Žabou dolinou. Južnú hranicu tejto oblasti tvorí spojnica: Veľký Žabí štít - České pleso - Hviezdoslavov vodopád - Litvorové pleso - Prielom. 

Z pohľadu rozvoja cestovného ruchu je potrebné si uvedomiť riziko nebezpečia vyplývajúce z tejto aktivity, ako i miesta, na ktorých je možné horolezectvo a s ním súvisiace aktivity realizovať. Preto pri tvorbe ponuky odporúčame vychádzať z podmienok členstva v Slovenskom horolezeckom zväze a prípadné aktivity podmieniť súčinnosťou so zástupcami tejto organizácie, horskej služby, prípadne s Národnou asociáciou horských vodcov na Slovensku. Hlavne pre zimné obdobie zabezpečuje informácie o lezeckých a skialpových podmienkach vo Vysokých Tatrách Tatranská Horská Služba v Starom Smokovci, ktoré sú veľmi dôležité z hľadiska bezpečnosti a prevencie. Ako v každom športe, i v horolezectve, existujú výkonnostné stupne a im zodpovedajúce skalné steny a horolezecké výstupy. Na Slovensku sa používa klasifikácia medzinárodnej horolezeckej asociácie UIAA v rozsahu 6+ až 11+.

Vodná turistika, vodné športy, vodné nádrže

Na Slovensku sa nachádza 63 vodných tokov, na ktorých je možné uskutočňovať aktivity spojené s vodnou turistikou. Väčšina týchto tokov nie je zaradená do kategórie splavných riek evidovaných v štatistickej ročenke. 
Ideálne pre vodnú turistiku sú toky, na ktorých je možné rekreačné aktivity realizovať viac dní, ktoré majú počas rekreačnej plavebnej sezóny (máj - september) dostatok vody a ktoré prechádzajú zaujímavým, ekologickým a ľudskou činnosťou nenarušeným prostredím. Medzi takéto toky patria na východnom Slovensku rieky: Poprad, Hornád, Torysa, Topľa, Ondava a Laborec. Na strednom Slovensku Hron, Orava, Slaná. Na západnom Slovensku Váh, Nitra, Malý Dunaj a Dunaj.
Vodná turistika poskytuje množstvo jedinečných zážitkov a neopakovateľnú atmosféru, ktorá priťahuje široké vekové spektrum jej vyznávačov. I keď prírodný potenciál Slovenska je bohatý na ponuku vodných tokov, na ktorých je možné prevádzať aktivity, úprava vodných tokov a prispôsobenie ich infraštruktúry pre takéto aktivity je nedostatočné (stanovanie, obchody, prístavné móla, atď.) Pred rokom 1990 existovala v rámci ČSZTV v odbore vodných športov a vodnej turistiky určitá koncepcia, ktorej cieľom bolo:
-	zabezpečiť poriadanie pravidelných vodáckych podujatí po stránke technickej, materiálnej a organizačnej,
-	udržiavať splavnosť a značenie turisticky využívaných úsekov vodného toku v spolupráci so správcom vodného toku,
-	poskytovať dotácie na údržbu a tvorbu doplnkového vybavenia vodno-športových aktivít,
-	šíriť propagáciu a osvetu týkajúcu sa vodno-športových aktivít a ochrany životného prostredia v okolí vodných tokov,
-	zabezpečiť spoluprácu a koordináciu medzi oddielmi vodných športov a vodnej turistiky.
Rozpadom organizovanej telovýchovy došlo k zániku uvedenej koncepcie. Vytvoriť nový program, ktorý by čiastočne nahradil nosné prvky zaniknutého systému nebude jednoduché. Jednou z možných ciest je spolupráca obcí nachádzajúcich sa v blízkosti vodných tokov, ktoré sú vhodné pre vodno-turistické aktivity. Ich prostredníctvom je možné zaktivizovať stále existujúcu základňu vyznávačov vodno-športových aktivít. Nositeľom jednotnej koncepcie musí byť ústredný orgán, ktorý zabezpečí jej presadzovanie v praxi (Ministerstvo hospodárstva, SACR). 
Rafting je splavovanie divokých perejovitých riek. Je to vhodná zábava a odreagovanie sa pre rodiny s deťmi, jednotlivcov a skupiny. Splavuje sa v gumených nafukovacích člnoch. Avšak rafting, ak je praktizovaný neskúsenými vodákmi, môže byť veľmi nebezpečný, a preto sa odporúča doprovod kvalifikovaných inštruktorov, ktorý pred vyplávaním vykonajú aspoň základnú inštruktáž. Okrem riek je možné vyskúšať si rafting na umelej slalomovej trati v Liptovskom Mikuláši. Bližšie informácie je možné získať prostredníctvom Zväzu vodáctva a raftingu Slovenskej republiky, ktorý združuje 54 klubov, ktoré sa venujú vodáctvu, raftingu a vodnému ródeu, s 793 členmi. Kluby sú na celom území Slovenska.
Okrem prírodných podmienok je na Slovensku k dispozícii aj Areál vodných športov v Čunove. Od centra Bratislavy je vzdialený 20 km. Areál svojou koncepciou a vybavením spĺňa kritériá športových štadiónov svetovej úrovne. Poskytuje tréningové možnosti pre výkonnostných vodných slalomárov a raftistov, ale aj pre výcvik amatérskych športovcov. 	V areáli, ktorý má olympijské parametre, je možné usporadúvať preteky na európskej a svetovej úrovni (v rokoch 1997 a 1999 sa tu uskutočnil Svetový pohár vo vodnom slalome, v roku 2000 Majstrovstva sveta juniorov). Pre športové súťaže slúži uzavretý okruh skladajúci sa zo štartovacieho bazénu, dvoch súťažných tratí (možnosť voľby), lodného výťahu a vratného- rozjazdového  kanála. Vodný kanál je možné využiť ako doplnkovú aktivitu pre turistov.
Slovensko má vytvorené podmienky aj na potápanie. Lokality vhodné na potápanie sú: Bratislava a blízke okolie (Kuchajda, Rohlík,  Štrkovec, Zlaté piesky, Malé Košariská, Veľké Košariská, Most pri Bratislave), Dunajský ostrov a okolie (Priesakové kanály, Čunovská hať, Vojka – Materiálové jazero A, Vojka – Materiálové jazero B), Senec (Slnečné jazerá, Guláška, Bielske jazero), Liptovský Mikuláš (Liptovská Mara, Vodná nádrž Orava), Kraľovany (Šútovo), Banská Štiavnica (Richňavské jazero,  Vindšachtské jazero), Tornaľa (Kráter). Informácie o možnostiach potápania je možné získať v Zväze potápačov Slovenska.
Pre vodné športy sú vytvorené podmienky aj na vodných nádržiach, jazerách a iných vodných plochách. Medzi najväčšie vodné plochy s najlepšími podmienkami pre vodné športy patria Zemplínska Šírava (Michalovce), Liptovská Mara (Liptovský Mikuláš), Domaša (Hanušovce), Sĺňava (Piešťany), Oravská priehrada (Námestovo). Na týchto vodných nádržiach je vyššia úroveň služieb, a preto je i vhodnejšia pre “pohodlnejších” turistov. Na menších vodných nádržiach je zväčša úroveň služieb nižšia, čo však neuberá na ich čare a neznamená, že nie sú vhodným miestom pre strávenie dovolenky. Vodné nádrže poskytujú možnosti pre člnkovanie, jachting, výletné plavby, windsurfing, rybolov. Adresár vybraných športových klubov a zväzov je v prílohe č. 6.

Cykloturistika a cyklotrasy

	 Nárast záujmu o rekreačnú cyklistiku po roku 1990 výrazne rozšíril počet jej vyznávačov.  I keď je táto skupina pomerne rôznorodá (výkonnosť, vek, technické vybavenie, cesty, diaľkové jazdy, atď.), zaužívalo sa používať pre rekreačnú cyklistiku označenie cykloturistika. Ročne sa zúčastní cykloturistiky na Slovensku asi 1 000 000 cykloturistov. Slovenský cykloklub so sídlom v Piešťanoch má spracovaný systém jednotného značenia a udržiavania cyklotrás. Slovenský systém značenia cyklotrás patrí medzi najlepšie a najuznávanejšie v Európe. Z európskych grantov sa  dodnes podarilo Slovenskému cykloklubu získať na značenie 100 miliónov Sk.
Registrované cyklotrasy sú obsiahnuté v mapových produktoch VKÚ, š.p. Harmanec, ktorý vo svojej edícii „Cykloturistické mapy“ vydal 9 titulov pokrývajúcich celé územie Slovenska. Rekrační cykloturisti sa dozvedia o cyklotrasách aj v turisticko – informačných kanceláriách ( TIK ) v príslušných cieľových miestach.
Na Slovensku je v súčasnosti vyznačených 4500 km cyklotrás. Mnohé vedú aj po cestných komunikáciách III. a II. triedy. Osobitý význam pre cykloturistiku na Slovensku má 14 vyznačených cyklomagistrál (napájajú sa na zahraničné trasy). Sú to nasledujúce cyklomagistrály: Dunajská, Vážska, Malokarpatská, okolo Moravy, Kysucká, Pod Tatrami, Ponitrianska, Štiavnická, Hnilecká, Kopaničiarska, Záhorská, Vrchárska, Turčianska a Slovenský Kras. Mnoho lokálnych a regionálnych cyklotrás je vyznačených najmä v okolí známych dovolenkových lokalít. Využívajú ju často aj zahraniční cykloturisti.
Medzi najznámejšie a najvyhľadávanejšie oblasti s cyklotrasami na Slovensku patrí okolie Bratislavy, Podunajsko, obec Súľov pri Rajeckých Tepliciach (30 000 cykloturistov ročne), Stará Turá, Podbrezová a Gemerská Hôrka pri Rožňave. Adresár všetkých cyklistických klubov a turistických oddielov, ktoré sa zaoberajú cyklistickými aktivitami, je aj na internetovej stránke.  Zoznam niektorých z nich uvádzame v prílohe č. 7. 
 
Zimné športy, zjazdové a bežecké lyžovanie

	Z hľadiska morfológie a prírodných podmienok má Slovensko vcelku priaznivé podmienky na rozvoj zimných športov, najmä zjazdového a bežeckého lyžovania, ale aj snowboardingu, skialpinizmu. Dĺžka zimnej sezóny je limitovaná nadmorskou výškou stredísk cestovného ruchu, spravidla trvá od decembra do marca. Z tohto hľadiska patria k najlepším strediskám tie, ktoré sú v nadmorskej výške nad 1000 m n. m. 
Slovensko ponúka lyžiarom vyše 1000 lyžiarskych vlekov a okolo 30 lanoviek v 25 väčších a dobre vybavených a  ďalších vyše 70 v stredných strediskách. Počet zimných lyžiarskych stredísk s mechanickým zasnežovaním je celkovo 42. Malé lyžiarske vleky sú takmer pri všetkých horských dedinách a využíva ich najmä miestne obyvateľstvo. Medzi najvýznamnejšie a najlepšie vybavené lyžiarske strediská patria vo Vysokých Tatrách: Tatranská Lomnica, Štrbské Pleso, Smokovce, Ždiar – Strednica; v Nízkych Tatrách: Jasná, Čertovica, Chopok juh – Tále, Mýto pod Ďumbierom, Šachtičky; v Malej Fatre: Vrátna, Martinské hole, Malá Lučivná; vo Veľkej Fatre: Donovaly, Ružomberok Skipark - Málinné, Jasenská dolina; v Spišskej Magure: Bachledova dolina – Jezersko; v Kysuckých Beskydách: Veľká Rača; v Oravskej Magure: Kubínska hoľa; v Západných Tatrách: Roháče; v Slovenskom Rudohorí: Plejsy, Kojšovská hoľa; v Čergove: Drienica-Lysá; v Strážovských vrchoch: Mojtín; v Kremnických vrchoch: Skalka – Krahule; v Slovenskom Raji: Mlynky.
Podrobný prehľad o jednotlivých lyžiarskych strediskách poskytuje SKI ATLAS SLOVENSKA, ktorý vydáva Záujmové združenie lanovky a vleky na Slovensku (LAVEX) v spolupráci so Slovenskou agentúrou pre cestovný ruch (SACR) - posledné vydanie z roku 1996 - alebo skiatlas vybraných najväčších lyžiarskych stredísk, ktorý vydal LAVEX v spolupráci so SACR, SITOUR-om a lyžiarskymi strediskami. 
Bežecké lyžovanie má vytvorené veľmi dobré podmienky na Štrbskom Plese, Skalke – Krahuliach, Šachtičkách, Hornom Turčeku v Kremnických  vrchoch, Donovaloch, Mlynkoch, Závade – Javorinke v Levočských vrchoch, Látkach – Prašivej v pohorí Poľana. Podrobnejšie informácie, ako aj informácie o možnostiach bežeckého lyžovania v iných strediskách sú obsiahnuté v už spomínanom skiatlase z roku 1996. Problematické je v mnohých prípadoch chýbajúce značenie bežeckých tratí.

Adrenalínové športy

Rekreačný parašutizmus

Najjednoduchšou cestou, ako si vyskúšať parašutizmus a voľný pád, je tandemový zoskok s inštruktorom. Po krátkom zaškolení vyskočí pasažier, chrbtom pevne pripútaný k inštruktorovi, z lietadla z výšky 4000 metrov a padajú spolu okolo 30 sekúnd voľným pádom rýchlosťou viac ako 180 km/h. Po otvorení padáka a zhruba 8 minútovom lete pristávajú spoločne na jednom padáku na zem. Tandemový zoskok je dostupný každému záujemcovi vo veku od 12 rokov a nevyžaduje žiaden predchádzajúci výcvik ani lekársku prehliadku. Okrem toho môžu záujemcovia absolvovať moderný výcvikový program AFF (Accelerated Free Fall), ktorý umožňuje počas 8 zoskokov získať adeptovi schopnosti a zručnosti, na ktoré bolo klasickou metódou potrebných 50 a viac zoskokov. Po ukončení programu je absolvent schopný vykonávať samostatne zoskoky voľným pádom a získava medzinárodnú parašutistickú licenciu FAI kategórie A. 
Skúsenejší parašutisti môžu absolvovať disciplíny a aktivity rekreačného parašutizmu, ktoré vychádzajú priamo alebo nepriamo z disciplín športových. Záujemcovia o tento šport sa môžu  kontaktovať  na  parašutistické  kluby  na  Slovensku,  ktorých  zoznam uvádzame 
v prílohe č. 6.

Paragliding (lietanie s padákovými klzákmi)

Je jeden z najmladších leteckých športov. Vyznávači tohto druhu športu vedia oceniť všetky prednosti stredných horských polôh slovenských pohorí. Predovšetkým v oblasti Liptova, Kysúc, Oravy, v okolí Banskej Bystrice, v Nízkych a Vysokých Tatrách sú ideálne terény s dostupnými vyššími polohami a možnosťou letieť až do vzdialenosti niekoľko kilometrov. Pre záujemcov - začiatočníkov ponúkajú paraglidingové školy možnosť tandemového lietania – lietania vo dvojici s odborným inštruktorom. Záujemcovia o tento šport môžu absolvovať aj niekoľkodňové kurzy lietania. Kurzy sú koncipované buď pre držiteľov pilotných preukazov alebo pre úplných začiatočníkov, pričom sa nepredpokladá žiadna predchádzajúca skúsenosť s týmto športom. Nadšenci paraglidingu získajú základy pilotáže padákového klzáku, teoretické poznatky potrebné pre bezpečné lietanie, zoznámia sa s lietaním v termike a so svahovým lietaním. Donovaly bývajú pre svoje vhodné poveternostné podmienky miestom medzinárodných majstrovstiev v paraglidingu. Zoznam škôl paraglidingu uvádzame v prílohe č. 6. 

Bungee Jumping 

Túto adrenalínovú atrakciu je na Slovensku možné vyskúšať z veže skokanského mostíka na Štrbskom Plese. Svojou polohou, výškou 63 metrov, osobitou atmosférou a nádhernou expozíciou patrí Štrbské Pleso medzi najzaujímavejšie centrá Bungee Jumpingu v Európe. Okrem toho sa Bungee Jumping prevádzkuje aj na druhom stabilnom mieste, ktorým je jazero Štrkovec v Bratislave. 

Poľovníctvo a rybárstvo

	Poľovníctvo v SR, vďaka prírodným podmienkam a právnym normám, ktoré usmerňovali výkon práva poľovníctva v súlade so zásadami ochrany prírody a krajiny, patrí medzi krajiny, v ktorých boli zachované všetky pôvodné druhy zveri v únosných stavoch. Poľovníctvo a podmienky lovu zveri upravuje vyhláška č.172/1975 v znení vyhlášky č.231/97 a č.230/2001 Z. z. Na Slovensku máme poľovné revíry o rozlohe spolu 4,44 mil. hektárov, z toho na poľnohospodárskej pôde 2,33 mil. ha, lesnej pôde 1,97 mil. ha, vodných plochách 50 tis. ha a na iných pozemkoch 89 tis. ha. Medzi najviac lovené druhy úžitkovej zveri patria: bažant (cca 100 000 ks ročne, v roku 2001 177 603 ks ), zajac poľný (cca 30 000 ks ročne, v roku 2001 43 111 ks ), srnec hôrny (cca 15 000 ks ročne, v roku 2001 18 286 ks ), sviňa divá (cca 15 000 ks ročne, v roku 2001 18 691 ks ) a jeleň (cca 10 000 ks ročne, v roku 2001 11 367 ks ). Okrem úžitkovej zveri sa v revíroch SR ročne priemerne loví cca 50 – 60 medveďov hnedých, cca 100 jedincov vlka dravého a  líšky (cca 16 000 ks ročne). 
	Iba 13,1%  celkovej plochy poľovníckych revírov obhospodaruje podnik Štátne lesy, ktorý má 26 odštepných závodov a 2 špecializované závody. Až 86,9% poľovníckej plochy obhospodarujú  poľovnícke združenia. Poľovnícke revíry v SR môžu poskytnúť poľovnícke vyžitie i poľovníkom z krajín, kde sa niektoré druhy zveri nevyskytujú, alebo na území SR dosahujú vyššie trofejové hodnoty. Zahraniční hostia sa môžu zúčastniť výkonu práva poľovníctva prostredníctvom špecializovaných cestovných kancelárií: Zverex s.r.o., v štátnom podniku Lesy SR, ktorý má vlastnú cestovnú kanceláriu, ktorá sa zameriava na propagáciu poľovníctva, pričom má k dispozícii 520 rekreačných zariadení s 3460 lôžkami rozmiestnených po celom území Slovenska. Okrem toho sa organizáciou poľovačiek zaoberajú aj niektoré cestovné kancelárie (Basta, CS-Tour, MTA, Tatralov, Montravel). Počet zahraničnej klientely na celkovom podiele poplatkovej poľovačky tvorí asi 50%. Medzi najvyhľadávanejšie revíry na Slovensku patrí Poľana, Vepor, Čierny Balog, Betliar, Topoľčianky, Teplý Vrch, Levice, Palárikovo a Sobrance. Zahraniční klienti poľujú najčastejšie na jeleňov a diviakov. Najviac účastníkov prichádza z Rakúska, Nemecka, Španielska, Francúzska a Talianska. 
V poslednom období začal podnik Štátne lesy organizovať v atraktívnych revíroch pre domácich i zahraničných účastníkov lesoturistiku. Ich zariadenia ponúkajú rôzne služby, animačné programy, jazdu na koni, prípravu a plnenie krmelcov i účasť na niektorých lesných prácach. V roku 2001 sa zúčastnilo ekoturistiky v ich zariadeniach 26 240 ľudí.
	V dôsledku novely zákona o správnych poplatkoch č.232/99 Z.z., ktorým bol neúmerne zvýšený správny poplatok za vydanie zbrojného sprievodného listu na hraniciach za jednu zbraň a za vydanie zbrojného sprievodného listu na zastupiteľskom úrade, sa zaznamenáva podstatný pokles záujemcov o aktívnu poľovnícku turistiku. Prehľad možností lovu jednotlivých druhov poľovnej zveri je uvedený v prílohe č. 8.  
	
     Rybárstvo

 	Podmienky rybárstva upravuje zákon č. 139/2002 Z. z. o rybárstve a vyhláška č. 238/2002 Z. z., ktorou sa vykonávajú niektoré ustanovenia zákona o rybárstve. Táto vyhláška upravuje vydávanie povolení na rybolov, čas individuálnej ochrany rýb, denný čas lovu rýb, lovnú mieru rýb, spôsob lovu rýb a iné.  V súčasnosti sa na Slovensku eviduje 975 rybárskych revírov (z toho 250 pstruhových a 68 s prevahou lipňa). Slovenský rybársky zväz
( SRZ ) priamo obhospodaruje 10% revírov a základné organizácie zostávajúcich 90%. 
K 1.1.2003 sa pripravuje nové revírovanie. SRZ so svojim sídlom v Žiline je občianskym združením v oblasti športového a rekreačného rybárstva na Slovensku. Vznikol v roku 1925 a dnes má 115 000 členov. Úzko spolupracuje s národnými rybárskymi zväzmi susedných krajín. Medzi jeho úlohy patrí aj podpora lovu rýb zahraničnými rybármi i našimi rekreačnými rybármi. Kvôli nedostatku prostriedkov venuje SRZ propagácii iba okrajovú pozornosť. V budúcnosti však chce ponúkať zahraničným účastníkom balík služieb spojených s rybolovom. V súčasnosti vydáva SRZ ročne asi 10 000 hosťovacích povoleniek zahraničným rybárom. Najväčší podiel predstavujú Česi, až 70%, Poliaci 15%, Maďari 10% a Rakúšania s Nemcami 5%. Rybárske revíry ležiace v horských a podhorských oblastiach Slovenska predstavujú zväčša chladné bystriny, v ktorých žijú druhy náročné na kyslík. Vyskytujú sa tu najmä lososovité druhy – pstruh potočný, sivoň, lipeň či hlavátka kráľovská. Hlavátka je dnes vo väčšine našich veľkých riek a na jej lov sa vydáva osobitné povolenie. Z hľadiska športového rybolovu patria k najvyhľadávanejším rybám u nás kapor, šťuka, sumec, zubáč, lieň, karas,  úhor, plotica a pleskáč. Tieto ryby sa vyskytujú najčastejšie v našich najväčších vodných nádržiach ( Oravská priehrada, Zemplínska Šírava, Liptovská Mara, Domaša, Ružiná, Ružín ). V nížinných vodách sa vyskytuje prevažná väčšina druhového zastúpenia našich rýb. Všetky informácie týkajúce sa lovu rýb, revírov a hosťovacích povoleniek sú na stránke, carp.home.sk/b_srzt.htm

Doprava

Na Slovensku máme podľa údajov Slovenského štatistického úradu za rok 2000 nasledovnú štruktúru dopravných komunikácií: cesty a diaľnice spolu 17 737 km, z toho tvoria diaľnice 296 km a cesty prvej triedy 3 222 km; železničné trate 3 665 km, z toho 1 020 km dvojkoľajové a 1 535 km elektrifikované; dĺžka splavných tokov je spolu 172 km. Z hľadiska rozvoja cestovného ruchu a zlepšenia dopravnej dostupnosti Slovenska je nevyhnutné skvalitnenie a dobudovanie najmä cestnej siete, v prospech diaľničnej siete a rýchlostných ciest tak, aby bola zabezpečená prepojenosť Slovenska a nadväznosť na medzinárodnú dopravnú sieť.
Vo verejnej osobnej doprave (okrem mestskej hromadnej dopravy) v počte prepravených osôb dominuje cestná (autobusová) preprava s 89,9 %, potom nasleduje železničná doprava s 10 %, podiel leteckej a vodnej dopravy je minimálny. Celkovo však za obdobie rokov 1998 - 2000 klesá podiel cestujúcich vo verejnej doprave, zrejme v prospech cestovania osobnými motorovými vozidlami (priemerný ročný prírastok osobných motorových vozidiel na Slovensku za roky 1998 - 2000 je 39 000 automobilov).
Pravidelnú leteckú dopravu   na Slovensku zabezpečujú štyri letiská, v Bratislave, Košiciach, Poprade a na Sliači.  Najviac spojení so zahraničím je z bratislavského letiska. Priame linky premávajú z Bratislavy do siedmich krajín, Nemecka, Švajčiarska, Talianska, Česka, Kuvajtu, Izraela a Cypru. Letisko v Poprade zabezpečuje pravidelné spojenie s Prahou  a Bratislavou a počas turistickej sezóny  ešte s Moskvou a Kyjevom. Letisko v Košiciach zabezpečuje pravidelné spojenie s Bratislavou, Prahou a Viedňou a počas turistickej sezóny ešte s ďalšími európskymi mestami.   

I. D.  PRÍRODNÉ DEDIČSTVO
          
Cestovný ruch využíva pre uspokojenie potrieb účastníkov cestovného ruchu rôznorodý prírodný potenciál.  V tejto súvislosti má Slovensko veľmi dobré predpoklady pre dosiahnutie kvalitatívneho rastu cestovného ruchu vďaka  pôsobivému prírodnému dedičstvu. 
O bohatstve prírodného dedičstva Slovenskej republiky svedčí aj fakt, že 22,8 % územia (4 903 500 ha) tvoria národné parky a chránené krajinné oblasti a po započítaní výmery maloplošných chránených území, je to viac ako 1/4 územia Slovenskej republiky. Na Slovensku máme spolu 1 086 osobitne chránených častí prírody. Z hľadiska atraktívnosti sú pre účastníkov cestovného ruchu najzaujímavejšie národné parky, ktoré na svojom území majú zastúpené osobitne chránené časti prírody. Deväť národných parkov Slovenska môže byť lákadlom pre návštevníkov Slovenska patriacich medzi milovníkov prírody. TANAP - Tatranský národný park je najstaršie vyhlásený a druhý najrozsiahlejší národný park, ktorý zahŕňa najvyššie horstvo Karpatského oblúka, čo udáva jeho charakter. Má obdivuhodnú rozmanitosť prírodných javov s množstvom  strmých strání, kamenných morí, skalnatých štítov, krištáľovo čistých plies a hlbokých dolín. Najrozsiahlejší, NAPANT - Národný park Nízke Tatry, je horského členitého reliéfu s krasovými javmi, hoľami, tichými dolinami, čistými potokmi, bohatou a pestrou flórou a faunou. Druhým najstaršie vyhláseným národným parkom je PIENAP - Pieninský národný park, z hľadiska rozlohy síce najmenší národný park, ale na jeho území sa nachádza niekoľko vápencových vrchov, hlbokých tiesňav a dravý splavný tok rieky Dunajec. NAPASR - Národný park Slovenský raj je ukážkou najtypickejšieho horského krasového územia, známy je svojimi hlbokými roklinami s mnohými vodopádmi a rozľahlými náhornými planinami. NPAMF - Národný park Malá Fatra sa vyznačuje pestrými geologickými, klimatickými a povrchovými pomermi (kaňony, tiesňavy, bralné hrebene), jedinečnými krasovými javmi, zriedkavými druhmi rastlinstva a živočíšstva, hoľami a súvislými lesnými porastami s čistými potokmi. NAPAPO - Národný park Poloniny sa vyznačuje rázovitou krajinou so zachovalými pralesovými porastami. NAPAVF - Národný park Veľká Fatra patrí k našim najmladším vyhláseným národným parkom, najväčším prírodným bohatstvom sú zachovalé prírodné lesy a pralesy karpatského typu. Unikátnym je najväčší výskyt tisu obyčajného v Európe a nachádza sa tu aj rezervácia ľudovej architektúry v prírode zapísaná do svetového dedičstva UNESCO - Vlkolínec. Najmladším národným parkom je NAPASK - Národný park Slovenský kras, ide o najtypickejšie a najväčšie krasové územie v strednej Európe, ktoré je známe množstvom náhorných planín oddelených hlbokými údoliami.

Jaskyne 

	Jaskyne sú prirodzenou súčasťou primárnej ponuky cestovného ruchu. Spoluvytvárajú  prírodný potenciál, pretože jaskynné prostredie je výsledkom pôsobenia prírodných síl. 
	Slovensko je možné z hľadiska počtu jaskýň zaradiť medzi svetové jaskyniarske veľmoci. Celkový počet u nás známych jaskýň sa odhaduje na vyše 3 800  a všetky podľa zákona č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny predstavujú prírodné pamiatky. Najvýznamnejšie z nich sú od roku 1996 vyhlásené za národné prírodné pamiatky. Na Slovensku je v súčasnosti 15 jaskýň prístupných pre verejnosť. Zastúpené sú pritom všetky druhy, t.j. kvapľová, ľadová a aragonitová. Z nich 12 patrí pod Správu slovenských jaskýň a 3 s osobitným režimom ( Jaskyňa mŕtvych netopierov v Bystrianskej doline, Jaskyňa Zlá diera pri Prešove a Prepoštská jaskyňa v Bojniciach ). 
	Formami iného ako kultúrno-výchovného využitia jaskýň je ich využitie v zdravotníctve a kultúre. Známe je využívanie jaskynných priestorov na liečenie chronických alebo opakovaných a alergických chorôb dýchacích ciest formou rekondičných a regeneračných speleoklimatických pobytov, resp. speleoterapie. Na kultúrne účely sa jaskyne využívajú len ojedinele, najmä organizovaním kultúrno-spoločenských podujatí (hudobné produkcie pri príležitosti rôznych osláv, výročí a pod.).
	Slovensko sa prostredníctvom jaskýň Domica, Gombasecká, Jasovská, Ochtinská aragonitová a Dobšinská ľadová zaradilo medzi krajiny, ktorých jedinečné prírodné hodnoty boli zapísané do zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO. Osobitné postavenie má Ochtinská aragonitová jaskyňa, ktorá je jednou zo štyroch sprístupnených svojho druhu na svete. 
	Celková ročná návštevnosť slovenských jaskýň si zachováva ustálenú tendenciu, ktorá sa v posledných rokoch pohybuje medzi 550-590 tisíc návštevníkmi za rok. S ohľadom na maximálnu ročnú návštevnosť 785 tisíc návštevníkov predstavuje toto využitie optimálny stav. Najnavštevovanejšou jaskyňou na Slovensku je Demänovská jaskyňa slobody, ktorej podiel na celkovej návštevnosti všetkých jaskýň na Slovensku v období posledných desiatich rokov predstavoval priemerne jednu štvrtinu. Zoznam jaskýň, ktoré sú v Správe slovenských jaskýň je uvedený v prílohe č. 9.

Prírodné pamiatky a prírodné rezervácie

	Prírodné pamiatky ( 209 ) a prírodné rezervácie ( 330 ) vymedzuje zákon č. 287/1994 Z. z. o ochrane prírody a krajiny ako kategórie chránených území. Prírodné pamiatky sú bodové alebo líniové maloplošné ekosystémy, ich zložky alebo prvky s výmerou do 50 ha. Majú vedecký, kultúrny, estetický, alebo krajinotvorný význam a pre svoju jedinečnosť si zasluhujú ochranu. Reprezentujú ich významné geologické alebo geomorfologické javy, ako sú skalné útvary, kamenné moria, presypy, časti vodných tokov, pramene, ponory, jaskyne, jazerá. Jedinečné prírodné pamiatky označujeme ako národné prírodné pamiatky. 
	Prírodné rezervácie sú územia s rozsahom do 1000 ha, menej dotknuté zásahom človeka. 
	Na území Slovenska sa nachádza 45 národných prírodných pamiatok, napr. Prepoštská jaskyňa, Markušovský skalný hríb a ďalšie.  
	Medzi prírodnými pamiatkami, ktorých je u nás 209, môžeme spomenúť   Veľký jarok, Beckovské skalné bralo, Bradla pri Litmanovej, Veľký jarok v Moravanoch a ďalšie. 
	Medzi najznámejšie z 231 národných prírodných rezervácií patrí Mokraď v Šúre, Apalský ostrov, Parížske močiare, Tajba, Senianske rybníky, Turiec, Meandre Hrona, Dreveník, Malý Milíč, Šarišský hradný vrch a ďalšie. Z  hľadiska ich využitia v cestovnom ruchu nie sú pripravené na predaj ako produkt cestovného ruchu s ohľadom na zachovanie ich prírodného bohatstva. 

Chránené územia, národné parky, arboréta a botanické záhrady

	Chránené územia, ktorých je u nás 181, sú geograficky definované územia, ktoré sú vyznačené alebo regulované a spravované za účelom dosiahnutia špecifických cieľov ochrany. Na Slovensku rozlišujeme nasledujúce kategórie chránených území: národný park, chránená krajinná oblasť, prírodná rezervácia, chránený areál, prírodná pamiatka. Počet a rozlohu chránených území uvádzame v tabuľke 4. Na jar v roku 2002  boli vyhlásené dva nové národné parky, Národný park Slovenský kras a Národný park Veľká Fatra. V súčasnosti sa teda na Slovensku nachádza 9 národných parkov s celkovou rozlohou 343 229 ha, čo predstavuje približne  7 % z  celkovej rozlohy Slovenskej republiky.
	Národný park predstavuje rozsiahle (viac ako 1 000 ha), prírodovedecky hodnotné územie, ktoré je v minimálnej miere pretvorené hospodárskou činnosťou človeka. 
	Na našom území je 16 chránených krajinných oblastí. (CHKO). Toto predstavuje veľkoplošné územie, ktoré obsahuje typické krajinné celky alebo ich prírodovedne najhodnotnejšie časti s rozptýlenými významnými prírodnými výtvormi a so špecifickými formami osídlenia. Ochrana prírody a hospodárske využitie týchto území je zosúladené. Údaje o národných parkoch a chránených krajinných oblastiach sú sprehľadnené v prílohe č. 10. 
	Chránené areály (181) predstavujú menšie plochy s rozlohou menej ako 1 000 ha s trvalejším výskytom ohrozených druhov rastlín, živočíchov alebo náleziskami vzácnych minerálov a skamenelín. Územie slúži výhradne pre vedecké účely. Sledujú sa tu vplyvy ľudských zásahov do prírodného prostredia. Do kategórie chránených areálov zaraďujeme aj človekom upravené plochy, ako sú parky a záhrady, ktoré majú prírodnú, historickú a estetickú hodnotu. Ide najmä o parkové časti historických objektov alebo arboréta založené na štúdium aklimatizácie exotických drevín. 
	Pod pojmom arborétum (7) rozumieme botanické pracoviská, ktoré sú zamerané na štúdium a využitie domácich a cudzokrajných drevín. Botanické záhrady (3) sú vedecko-pedagogické inštitúcie, ktorých cieľom je všestranné štúdium flóry. Okrem štúdia zhromažďujú, evidujú, skúmajú, popisujú a predstavujú širokej verejnosti poznatky a zaujímavosti rastlinného sveta. Arboréta a botanické záhrady uvedené v prílohe sú nielen prístupné odbornej verejnosti, ale ponúkajú aj zaujímavé scenérie, ktoré môžu obdivovať domáci aj zahraniční návštevníci počas celého roka. 

Chránené prírodné výtvory

	Bodové prírodné pamiatky, s relatívne malou rozlohou označujeme tiež ako chránené prírodné výtvory.  Prírodné výtvory uvedieme z hľadiska lokalizácie v rámci jednotlivých národných parkov.
	V Tatranskom národnom parku patria medzi najzaujímavejšie prírodné výtvory: Mačie diery, Hybická tiesňava, Alabastrová jaskyňa, Brestovská jaskyňa, Belianska jaskyňa a najdlhšia jaskyňa TANAPu,  Javorinka.
	V Národnom parku Nízke Tatry môžeme nájsť chránené prírodné výtvory: Demänovské jaskyne, Stanišovská jaskyňa, Mošnická jaskyňa, Bystrianska jaskyňa, Jelenská jaskyňa, Važecká jaskyňa, Vrbické pleso, Brankovský vodopád, Balvan pri Maši, Ľupčiansky skalný hríb, Moštenické travertíny, Triasový ríf pri Liptovskej osade a Žiar.
	V Národnom parku Poloniny  sa vyskytuje chránený prírodný výtvor Oreničova skala.
	Národný park Malá Fatra  je miestom výskytu Kryštálovej jaskyne, Bôrikovej mláky, Domašínskeho meandra a Šútovskej epigenézy.
	V Národnom parku Slovenský raj  je Dobšinská ľadová jaskyňa, Čertova diera, Červený jarok, Medvedia jaskyňa a Hranovnické pleso.
	V Pieninskom národnom parku sú Haligovské skaly, Aksamitka, Jarabinský prielom, Jazerské jazero, Prielom Lesnického potoka, Malé jazero, Kráter, Ozero, Osturňanské jazero.
	V Národnom parku Slovenský kras sa nachádza Ardovská jaskyňa, Brázda, Diviačia priepasť, Gombasecká jaskyňa, Domica, Milada, Jasovská jaskyňa, Krásnohorská jaskyňa, Silická ľadnic a ďalšie.

Náučné chodníky a lokality

Náučným chodníkom (NCH) sa rozumie vyznačená výchovno-vzdelávacia turistická  trasa v oblasti pozoruhodnej z prírodného i kultúrneho hľadiska. V rámci nej sú vybrané niektoré významné objekty a úkazy, ktoré sú zvlášť vysvetlené. 
Na Slovensku je evidovaných vyše 70 náučných chodníkov a lokalít. K najvýznamnejším sa radia tie, ktoré sú súčasťou prírodných pamiatok zapísaných v zozname svetového dedičstva UNESCO. Patria medzi ne jaskyne Domica, Gombasecká, Jasovská, Ochtinská aragonitová a Dobšinská ľadová.  Približne 30 náučných chodníkov tvorí súčasť národných parkov, vyše 20 je lokalizovaných v chránených krajinných oblastiach. 
Väčšina náučných chodníkov sa nachádza na strednom a východnom Slovensku. Na západnom Slovensku je to napríklad NCH Devínska Kobyla s paleontologickým náleziskom Sandberg so skamenelou faunou neogénneho mora, NCH Smolenický kras s jaskyňou Driny a náučné chodníky v blízkosti Dunaja s mŕtvymi ramenami, unikátnymi lužnými lesmi, faunou a flórou. Z veľkého počtu náučných chodníkov stredného Slovenska spomeňme napr. NCH Súľovské skaly v chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy. Možno tu obdivovať ojedinelé skalné útvary vzniknuté zlepencami vápencov, zrúcaniny Súľovského hradu a významné rastlinné a živočíšne druhy (zákonom chránený výr skalný). V Štiavnických vrchoch sa nachádza minimálne 5 náučných chodníkov, jedným z najzaujímavejších je NCH Sitno s mohutnými andezitovými bralami, s pravekým hradiskom a chránenými rastlinami a živočíchmi. Vysoké Tatry ponúkajú návštevníkom prechádzku po 7 náučných chodníkoch, ktoré sú špecifické výskytom vysokohorskej fauny a flóry. NCH Roháčske plesá  okrem toho zaujme výskytom 6 ľadovcových plies. Náučný chodník na Poľane patrí k najnovším na strednom Slovensku. Na juhu východného Slovenska sa v národnom parku Slovenský Kras nachádza NCH Zádielska tiesňava. K zaujímavostiam NCH Morské oko-Sninský kameň-Sninské rybníky  vo Vihorlatských vrchoch patria chránené rastliny ako Telekia ozdobná, prírodná pamiatka Sninský kameň – erózna troska lávového prúdu a iné.

Vodopády, kaňony, tiesňavy

	Medzi prírodné zaujímavosti patria  aj vodopády. Na našom území sa nachádza asi 400 vodopádov, z nich asi 100 patrí k mimoriadne hodnotným a zároveň ľahko dostupným. Najznámejšími vodopádmi vo Vysokých Tatrách sú Kmeťov vodopád s výškou 80 m a vodopád Skok.  Známe  travertínové vodopády sú na Sliači. V CHKO Poľana je významný vodopád Bystrô. V areáli kúpeľov Lúčky je kaskádovitý Lučanský vodopád. Na úpätí vrchu Veľký Brankov sa nachádza Brankovský vodopád s 55-metrovým prevýšením. Nad obcou Hlboké nad Váhom v Žilinskom regióne sa nachádza 15 m vysoký Hlbocký vodopád.  Najväčším vodopádom v pohorí  Malá Fatra je Šútovský vodopád s výškou 38 m. Slovenský raj je ukážkou najtypickejšieho horského krasového územia a je známy vďaka početným vodopádom. Známy je tiež Čadičový vodopád.
	Tiesňavy. Najnavštevovanejšou prírodnou atraktivitou chránenej krajinnej oblasti Strážovské Vrchy je Manínska tiesňava (národná prírodná rezervácia), ktorú tvorí Veľký a Malý Manín. V Kosteleckej tiesňave (prírodná rezervácia), ktorá má rovnako lokalizáciu v chránenej krajinnej oblasti Strážovské vrchy sa nachádza jeden z najväčších skalných previsov na Slovensku, Bosmany. Vo Vysokých Tatrách sa nachádza chránený prírodný výtvor Hybická tiesňava. Vernárska tiesňava je situovaná v Slovenskom raji. Vyhľadávaná je Zádielská tiesňava.
	Kaňony. Rovnako ako v Slovenskom raji nájdeme početné vodopády, vápencovú planinu rozdelila tečúca voda  na kľukaté kaňony. Kaňony a tiesňavy je tiež možné nájsť na území Národného parku Malá Fatra.

Vodné nádrže
	Na území Slovenska sa nachádza 221 areálov cestovného ruchu a rekreácie, kde je vodná plocha podmieňujúcim faktorom. Ich celková rozloha je 357 km2. Z toho 175 km2 pripadá na veľké vodné nádrže, 49 km2 na malé vodné nádrže, rybníky a umelo vytvorené jazerá a 129 km2 na vodné toky. Celkovo sa v súčasnosti eviduje v SR viac ako 30 veľkých vodných nádrží a okolo 90 malých vodných nádrží vhodných na rozvoj cestovného ruchu a vodných športov. 
	Medzi najznámejšie a najvyhľadávanejšie patria najmä tieto vodné nádrže: Liptovská Mara, Oravská priehrada, Zemplínska Šírava, Domaša, Sĺňava, Slnečné jazerá v Senci, Zlaté piesky v Bratislave, Ružiná, Ružín, Bukovec, Čerenec pri Vrbovom, Nitrianske Rudno, vodná nádrž na Hnilci a vodná nádrž Nosice. Menší význam majú vodné nádrže pri Bánovciach nad Bebravou, v Krpeľanoch pri Sučanoch,  Bejvoč v Lovčici Trubíne,  na  Kurinci pri Rimavskej Sobote a  pri Snine. Okrem riečnych priehrad a rybníkov sú známe aj tajchy, ktoré boli vybudované v súvislosti s banskou činnosťou v okolí Banskej Štiavnice. Čoraz väčšiu atraktívnosť získava aj komplex vodného diela Gabčíkovo na Dunaji, ktoré sa stáva obľúbeným výletným miestom slovenských i zahraničných návštevníkov. Zoznam vybraných vodných nádrží obsahuje príloha č. 11.  

1. E. Zdravotný cestovný ruch

Slovensko má vhodné prírodné podmienky pre rozvoj zdravotného a kúpeľného cestovného ruchu. Patrí medzi krajiny s bohatým výskytom geotermálnych vôd, pričom Ministerstvo zdravotníctva Slovenskej republiky oficiálne registruje 1644 minerálnych prameňov. Okrem minerálnych prameňov s liečivým účinkom sú na Slovensku oblasti s liečivou klímou, ako aj jaskyne vhodné pre prírodnú liečbu – speleoterapiu.

Prírodné liečebné kúpele
	Na Slovensku je 23 prírodných liečebných kúpeľov, z toho 5 je klimatických. Za obdobie rokov 1996 – 2000 mierne rastie počet lôžok v prírodných liečebných kúpeľoch. Tento rast je v prospech lôžok pre dospelých a naopak, počet lôžok pre deti klesá. Od roku 1997 klesá aj počet odliečených pacientov, najmä vplyvom poklesu štátnych sociálnych dávok na kúpeľnú starostlivosť pre domácich pacientov. Naopak rastie záujem zo strany zahraničných pacientov o liečbu v slovenských kúpeľoch, pričom v roku 2000 tvorili zahraniční pacienti takmer 25 % odliečených pacientov. 
Medzi kúpele s medzinárodným významom patria kúpeľné mestá Piešťany, Sliač, Trenčianske Teplice, Bardejov, Dudince, Bojnice, Rajecké Teplice a Vyšné Ružbachy.. Medzi kúpele s celoštátnym významom sa radia  Brusno, Číž, Korytnica, Lúčky, Nimnica,  Kunerád, Sklené Teplice, Smrdáky, Turčianske Teplice,  Kováčová (súčasť kúpeľov Sliač). Podľa veľkosti na základe kritéria počtu lôžok môžeme kúpele triediť nasledovne:
•	kúpele s viac ako 1000 lôžkami: Piešťany, Trenčianske Teplice, Bardejov,
•	kúpele s 300 - 1000 lôžkami: Rajecké Teplice a Kunerád, Smrdáky, Nimnica, Bojnice, Lúčky, Turčianske Teplice, Sliač, Dudince,
•	kúpele s menej ako 300 lôžkami: Korytnica, Brusno, Vyšné Ružbachy, Číž, Sklené Teplice.
	Okrem vysokej úrovne poskytovaných zdravotných služieb prešli tieto kúpele modernizáciou a boli zrekonštruované najmä už nevyhovujúce ubytovacie zariadenia. A tak v súčasnosti poskytujú viaceré kúpele popri jednoduchších ubytovacích zariadeniach aj vyšší štandard na úrovni hotela *** až hotela **** (Piešťany, Sliač, Trenčianske Teplice, Dudince, Bojnice, Rajecké Teplice, Smrdáky). V mnohých kúpeľoch je pestrý kultúrny a spoločenský život, ide najmä o hudobné festivaly, pravidelné hudobné koncerty, vystúpenia umeleckých telies, umelecké a iné výstavy, filmové projekcie, medzinárodný filmový festival ART FILM FESTIVAL v Trenčianskych Tepliciach, tanečné zábavy a pod. Najbohatšia a najpestrejšia ponuka kultúrno-spoločenských podujatí je v kúpeľoch s počtom lôžok nad 1000. Okrem toho mnohé kúpele organizujú pre svojich klientov poznávacie výlety do okolia. Kúpele disponujú taktiež podmienkami pre športové aktivity, či už priamo v areáloch kúpeľov alebo v ich okolí.   
	Mnohé prírodné liečivé zdroje využívané v kúpeľoch sú jedinečné s ojedinelým výskytom v Európe, či vo svete. Napríklad podobné zloženie ako má Kúpeľný prameň v Sliači majú len tri ďalšie miesta vo svete (Argentína, Austrália a Španielsko), ojedinelé je zloženie liečivých prameňov v Dudinciach a podobné zloženie majú pramene vo francúzskych kúpeľoch Vichy a v Japonsku, jódovobrómová voda v Číži patrí medzi vzácne zdroje svojho druhu v Európe. Na základe liečivých účinkov minerálnych vôd, prípadne vhodných klimatických podmienok je vypracovaný indikačný zoznam pre kúpeľnú starostlivosť o dospelých a dorast a pre kúpeľnú starostlivosť o deti.
	Slovensko má v kúpeľoch silný turistický potenciál. Ich potenciál spočíva najmä vo výskyte vhodných prírodných liečivých zdrojov, v niektorých prípadoch vzácneho výskytu, odbornej lekárskej starostlivosti na vysokej úrovni, stále sa zlepšujúceho stavu a modernizácie materiálno-technického vybavenia kúpeľov (liečebné domy, ubytovacie zariadenia, kultúrno-spoločenské zariadenia), ako aj v rozširovaní produktu kúpeľov, ktoré okrem klasických liečebných pobytov rozširujú svoju ponuku o relaxačné, rekondičné, skrášľujúce pobyty, pobyty na redukciu telesnej hmotnosti a iné. 
Potenciál spočíva aj v rastúcom a silnejúcom trende starostlivosti o telo a zdravý životný štýl. Zoznam kúpeľov a prameňov minerálnych a termálnych vôd je uvedený v prílohe č. 12.

Klimatické kúpele

	Klimatickými kúpeľmi s medzinárodným významom je kúpeľné miesto Vysoké Tatry, na území ktorého sú zriadené prírodné liečebné kúpele v Hornom Smokovci, Novom Smokovci a na Štrbskom Plese (s lôžkovou kapacitou do 1000 lôžok) a odborné liečebné ústavy v Dolnom Smokovci, Novej Polianke, Tatranskej Kotline, Tatranskej Polianke, Tatranských Matliaroch, Štôle a vo Vyšných Hágoch. Celoštátneho významu sú kúpele Lučivná (zamerané na kúpeľnú starostlivosť o detských pacientov) a Štós (lôžková kapacita menej ako 300 lôžok). Uvedené kúpele spĺňajú klimatické parametre, za ktorých možno vyhlásiť klimatické podmienky za priaznivé na liečenie: relatívny čas trvania slnečného svitu, ktorý v dlhodobom ročnom priemere prekračuje 40 % a ročný úhrn trvania slnečného svitu je vyše 1650 hodín; teplotné zaťaženie – denná amplitúda teploty vzduchu, ktorá v dlhodobom mesačnom priemere neprekračuje 13 °C; relatívna vlhkosť vzduchu, ktorá v dlhodobom mesačnom priemere neprekračuje 87 %; ekvivalentná teplota vzduchu, ktorá v dlhodobom ročnom priemere neprekračuje viac ako v 25 dňoch do roka hodnotu 50 °C. 
	Najvýznamnejšími klimatickými kúpeľmi je kúpeľné miesto Vysoké Tatry, ktoré má vytvorené podmienky aj pre náročnejšiu klientelu. V posledných rokoch sa modernizovali mnohé kúpeľné zariadenia, vybavili sa modernou zdravotníckou technikou a rovnako sa modernizovali ubytovacie zariadenia (napr. Liečebný dom Solisko na Štrbskom Plese). Prostredie Vysokých Tatier má podmienky pre vysokohorskú turistiku, cykloturistiku, zimné športy (zjazdové a bežecké lyžovanie) ako aj menej náročné fyzické  aktivity a podmienky pre relax (prechádzky, slnenie, relax pri plesách a pod.). Okrem toho okolie poskytuje možnosti pre návštevu a poznávanie kultúrno-historických miest a pamiatok v okolí. 

Areály termálnych kúpalísk

Bohatý výskyt termálnych prameňov na Slovensku vytvoril predpoklady pre budovanie termálnych kúpalísk. Za termálnu vodu sa považuje tá podzemná voda, ktorá má pri vyvieraní aspoň 20 °C, musí obsahovať najmenej jeden gram minerálnych látok  v jednom litri vody. Liečivé vlastnosti predurčuje prítomnosť plynov a niektorých prvkov (napr. jódu), ktoré sú v nich rozpustené. Z tohto hľadiska sú rôzne liečivé účinky vôd v jednotlivých termálnych kúpaliskách, ba dokonca nemusí mať termálna voda vždy liečivé účinky, ale je vhodná na rekreačné účely.

	Podľa dostupných údajov sme získali konkrétne informácie o 38 termálnych kúpaliskách a je predpoklad, že sa nachádzajú ďalšie v 8 mestách či obciach na Slovensku. Na základe údajov o 38 termálnych kúpaliskách je možné konštatovať, že 14 z nich má celoročnú prevádzku, ktorá je väčšinou zabezpečená v krytých bazénoch s termálnou vodou, ktoré sú v niektorých prípadoch prepojené s vonkajším bazénom. Z hľadiska poskytovania ubytovacích služieb v areáloch termálnych kúpalísk, prevládajú jednoduchšie druhy ubytovacích zariadení (turistické ubytovne, chatky, bungalovy, kempingy a autokempingy. Hotelové ubytovanie je poskytované len v areáloch, prípadne v bezprostrednej blízkosti termálnych kúpalísk v Bešeňovej, Liptovskom Jáne, Nových Zámkoch, Veľkom Mederi, Podhájskej. Väčšie areály disponujú podmienkami pre športové aktivity, sú v nich vybudované športové ihriská, k dispozícii sú požičovne športových potrieb, rôzne zábavné hry, pre deti sú vybudované detské ihriská, vodné kĺzačky, rôzne atrakcie. 
Vo všeobecnosti možno povedať, že dlhodobejší pobyt spojený s ubytovaním v týchto areáloch je vhodný pre menej náročnú klientelu. Niektoré termálne kúpaliská sa nachádzajú v mestách a kúpeľných mestách, kde je možnosť zabezpečenia ubytovania a stravovania mimo týchto areálov vo vyšších kategóriách. Zoznam jednotlivých termálnych kúpalísk je uvedený v prílohe č. 13.

Speleoliečba

Speleoterapia, ako efektívna liečebná metóda ochorení dýchacích orgánov, využíva jaskynné prostredie ako prirodzené inhalatórium, kde základným liečebným prvkom je jaskynné ovzdušie. Speleoterapia má na Slovensku takmer 40 - ročnú tradíciu. Začalo sa s ňou pred 38 rokmi v Gombaseckej jaskyni. Oficiálne uznaná ako liečebná metóda bola u nás v roku 1999. V sieti zdravotníckych zariadení pribudlo speleosanatórium Bystrá v júni 2000. Blahodarné účinky jaskýň využívajú ako doplnkovú liečbu aj v Belianskej a Jasovskej jaskyni. Slovensko je jednou z prvých krajín, kde sa začal komplexný medicínsky a geofyzikálny výskum jaskýň. Speleoterapeutické centrá koordinujú svoju činnosť a vymieňajú si skúsenosti prostredníctvom Medzinárodnej speleoterapeutickej spoločnosti (UIS), ktorej je Slovensko členom.

Bystrianska jaskyňa
Speleoterapia sa v jaskyni Bystrá vykonáva v spolupráci s Ministerstvom zdravotníctva Slovenska a Správou slovenských jaskýň, tímom Detskej kliniky Nemocnice F.D.Roosevelta nepretržite od roku 1972. Základným postupom v speleoterapii je pobyt v jaskyni, spojený s aktivitami zvyšujúcimi účinok inhalovaného aerosólu. Dlhoročné porovnávacie štúdie dokázali plný účinok speleoterapie pri pobyte v jaskyni 2 hodiny denne, po dobu 14 dní. Pobyt v podzemí je spojený s aktívnymi dychovými cvičeniami, vrátane prvkov jógy, autogenného cvičenia, relaxácie pri ezoterickej hudbe a následným odpočinkom - všetko pod vedením zdravotníckych pracovníkov - odborníkov v tejto liečbe. Bezpečnosť a trvalý dozor zabezpečuje profesionál Správy Slovenských jaskýň - speleológ.

Belianska jaskyňa
Nachádza na východnom okraji Belianskych Tatier nad osadou Tatranská Kotlina. Vchod do jaskyne leží v nadmorskej výške 890 m. Odborný liečebný ústav respiračných chorôb Tatranská Kotlina využíva Beliansku jaskyňu pre liečebné účely svojich pacientov od r. 1991. Liečbu v jaskyni považuje za doplnkovú pri terapii dýchacích orgánov. Ide najmä o pacientov s alergickými rinitídami a ľahkou formou bronchiálnej astmy, eventuálne chronickej alebo recidivujúcej bronchitídy. Podstatným prínosom tejto doplnkovej liečby v jaskyni sú najmä pocity subjektívneho zlepšenia, ako ústup dýchavičnosti, kašľa, expektorácie, väčšia priechodnosť nosa, zvýšenie telesnej výkonnosti. Výstup, pobyt a zostup pacientov z jaskyne je zabezpečený rehabilitačnou sestrou liečebného ústavu. Belianska jaskyňa spĺňa najprísnejšie kritéria kladené na liečebné účely. 
Možnosť využitia ubytovacích a stravovacích zariadení vo Vysokých Tatrách.

Jasovská jaskyňa
Od roku 1995 sa v jaskyni vykonávajú ozdravovacie speleoklimatické pobyty. Liečebný pobyt v jaskyni zabezpečujú Kúpele Štós (vrátane dopravy), ktoré majú v tejto liečbe horných dýchacích ciest dlhodobú tradíciu s veľmi dobrými liečebnými výsledkami. Možnosť využitia ubytovacích a stravovacích zariadení priamo v kúpeľoch.

Relaxačné a rekondičné pobyty

	Okrem liečebných pobytov v slovenských kúpeľoch je možné absolvovať rôzne rekondičné, relaxačné a iné programové pobyty. Vo všeobecnosti môžeme povedať, že všetky kúpele vytvárajú priestor a ponúkajú možnosti pre rekondičné pobyty. Zvyčajne ide o podobný pobyt ako je liečebný, len s menším počtom procedúr stanovených lekárom pri vstupnej prehliadke, s polpenziou (namiesto plnej penzie) a s kratšou dobou trvania, resp. záujemcovia majú možnosť sami si vybrať jednotlivé procedúry a počet dní. Konkrétne balíky služieb majú napr. v ponuke kúpele Lúčky (program Pohyb je život a program Zdravo žiť – skrášľujúci a redukčný program), kúpele Piešťany (Antistresový program – psychická a fyzická relaxácia, Beauty & Fitness program – program zdravia a krásy tela a duše pre ženy, k programom je možnosť zabezpečiť ďalšie aktivity ako dentálna hygiena a ošetrenie, kozmetické procedúry, psychické relaxačné metódy, individuálny šport pre začiatočníkov a pokročilých), kúpele Štrbské Pleso (Rekondičné pobyty pre zamestnancov firiem, Diana - dbáte o vnútornú pohodu a pekný zovňajšok?, Herkules - pre každého, kto chce byť fit, Chrbtica - program proti bolestiam chrbtice, Manager - rehabilitačno - relaxačný program pre manažérov, Slniečko - program, zameraný na redukciu hmotnosti a celkové osvieženie organizmu, Rodina- rodičia i s deťmi absolvujú spoločne rekondičný program so školou astmy, Stop fajčeniu, Týždeň pre Váš hlas) a kúpele Turčianske Teplice (TURIEC pobyt pre manažérov - eliminuje stres a psychické vypätie; ŠTUBŇA pre ľudí trpiacich bolesťami chrbtice; GADER redukčný pobyt; ĽUBENÁ relaxačno-skrášľovací pobyt).

I. F. VIDIECKY CESTOVNÝ RUCH A AGROTURIZMUS 

	Pri vidieckom cestovnom ruchu je cieľovým miestom účastníkov cestovného ruchu vidiek a naberanie nových fyzických a duševných síl v relatívne zachovalom prostredí s nízkym stupňom urbanizácie a rušivých vplyvov. Medzi takéto aktivity patria najmä ľahké prechádzky po lazoch, dolinách a nenáročných kopcoch, cykloturistika, jazda na koni, rybárstvo, zber lesných a poľných plodín, opekanie živánskej, účasť na stavaní míly, na pečení chleba v kamennej peci, na vidieckych remeselných prácach a podobne. Slovensko má pre rozvoj vidieckeho cestovného ruchu vynikajúce podmienky najmä v blízkosti lazov a dedín s relatívne zachovalým poľnohospodárstvom jednotlivcov, kde prevláda tradičný spôsob prác, ale aj v blízkosti vodných plôch a termálnych kúpalísk. V súčasnosti je na našom vidieku neoficiálne niekoľko desiatok tisíc postelí pre voľný cestovný ruch, kde je ponuka väčšieho alebo menšieho počtu aktivít typických pre vidiecky cestovný ruch. Údaje Slovenského zväzu vidieckeho turizmu a agroturizmu však uvádzajú iba nepatrnú časť z celkovej kapacity.  

	Agroturizmus je spojený s pobytom účastníkov cestovného ruchu na hospodárskom dvore s väčším alebo menším zapojením sa do rôznych prác a spoznávaním takéhoto spôsobu života. 
	Na Slovensku zastrešuje záujmy podnikateľov vo vidieckom cestovnom ruchu a agroturizme Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu. Druhým združením, avšak s malým počtom členov (33) je Slovenské združenie podnikateľov v agroturistike so sídlom v Lokci na Orave.
	
Západoslovenský región
	Pre aktivity vidieckeho cestovného ruchu sú vhodné predovšetkým oblasti Malých Karpát a obce ležiace na Malokarpatskej vínnej ceste ( Svätý Jur, Pezinok, Modra, Limbach, Slovenský Grob a ďalšie ). Na Záhorí sú pre rozvoj vidieckeho cestovného ruchu vhodné oblasti pri vodných plochách, najmä obce Borský sv. Jur, Sobotište, Veľké a Malé Leváre a ďalšie.
	V trenčianskom kraji sú vhodné podmienky na vidiecky cestovný ruch v blízkosti vyhľadávaných dolín pri Opatovej, Kubrickej, ale aj v Čachticiach a pri vodných plochách
( Zelená voda, Dubník, Nosice, Striebornica ). Turistami vyhľadávané miesta sú aj v okrese Považská Bystrica, najmä v blízkosti Manínskej tiesňavy, v obciach Horná Maríková, Papradno, Lazy pod Makytou, Poruba a v ďalších. Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu eviduje v tomto regióne 9 zariadení.
	Rozvinuté vinohradníctvo jednotlivcov v nitrianskom kraji nadväzuje na činnosti vidieckeho cestovného ruchu. Takéto miesta je možné nájsť okrem vinohradov a pivníc aj v blízkosti termálnych kúpalísk a vodných plôch ( Veľký Meder, Topoľníky, Kráľová, Podhájska, Ipeľský Sokolec, Poľný Kesov, Diakovce, Horné Saliby, Topoľčianky ). Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu eviduje v tomto regióne 15 zariadení a ako ďalšie centrá vidieckej turistiky uvádza 12 zariadení.

Stredoslovenský región
	Takmer celé stredné Slovensko má vynikajúce predpoklady na vidiecky cestovný ruch. V južných okresoch, ako Veľký Krtíš, Lučenec, Rimavská Sobota tvorí značnú časť územia členitý reliéf so zvlnenými údoliami, lazmi, riedkymi lesmi a najmä so zachovalým tradičným poľnohospodárstvom. Medzi takéto obce patrí Hrušov, Nenince, Dolné Strháre, Halič, Ábelová, Ružiná, Divín, Teplý Vrch, Jesenské a ďalšie.
	V Banskobystrickom kraji sú najvyhľadávanejšími miestami vidieckeho cestovného ruchu okolie Banskej Štiavnice, Zvolenskej Slatiny, Slatinských Lazov, okolie Detvy, Hriňovej, Čierneho Balogu, Sihly, Lomu, Vyšnej a Nižnej Boce. Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu eviduje v tomto regióne 30 zariadení a ako ďalšie centrá vidieckej turistiky uvádza 54 zariadení.
	V Žilinskom kraji sú charakteristickými cieľovými miestami vidieckeho cestovného ruchu skanzeny vo Vychylovke, Martine, Pribyline a Zuberci. Rozvoju vidieckeho cestovného ruchu významne napomáhajú vodné plochy Liptovská Mara a Oravská priehrada. Atraktívnym prostredím sú obce v blízkosti známych dolín vo Veľkej Fatre ( Belá – Dulice, Blatnica, Gader ), Malej Fatre ( Štefanová, Vrátna, Terchová, Zázrivá ), v Roháčoch ( Liesek, Oravice, Vitanová, Habovka, Novoť, Lokca, Oravská Polhora, Kvačany, Prosiek ), na severnej strane Nízkych Tatier ( Liptovská osada, Liptovský Ján, Partizánska Ľupča ). Atraktívnosť regiónu umocňuje aj prítomnosť niekoľkých liečebných kúpeľov a termálnych kúpalísk. Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu eviduje v tomto regióne 33 zariadení a ako ďalšie centrá vidieckej turistiky uvádza 30 zariadení.

Východoslovenský región
	Aj tu, podobne ako na strednom Slovensku, je mnoho miest vhodných na vidiecky cestovný ruch. Ide predovšetkým o okolie Vysokých Tatier ( Ždiar, Tatranská Kotlina, Stará Lesná, Štrba, Važec ), Slovenského raja ( Čingov, Hrabušice, Mlynky, Dedinky ), Pienin ( Lesnica, Červený Kláštor, Litmanová ) a Polonin ( Nová Sedlica, Runina ). V obciach, ktoré  sú v blízkosti týchto národných parkov je možné rozvinúť celý rad vidieckych rekreačných aktivít. Návštevnosť regiónu zvyšujú aj kúpele v Starej Ľubovni, Bardejove, Vyšných Ružbachoch, Štóse a vo Vysokých Tatrách i vodné nádrže Ružín, Domaša, Zemplínska Šírava, Bukovec a Čaňa. Medzi ďalšie obce, ktoré sú cieľom vidieckeho turizmu, patrí Zamutov pri Vranove, Kaluža a Vinné pri Michalovciach, Drienica pri Sabinove, Nižná Myšľa pri Košiciach a Odorín pri Spišskej Novej Vsi. Osobitou je slovenská tokajská oblasť, ktorá zahŕňa obce Viničky, Tŕňa, Čerhov, Černochov a Bara. Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu eviduje v tomto regióne 36 zariadení a ako ďalšie centrá vidieckej turistiky uvádza 22 zariadení.

	Zoznam zariadení vidieckeho cestovného ruchu a agroturistiky uvádza aj Ministerstvo pôdohospodárstva SR na svojich internetovských stránkach. Jeho obsah tvorí 282 zariadení. Prínosom je možnosť ich triedenia podľa vykonávanej aktivity a kraja. Ide o nasledovné druhy aktivít:
a)	rekreačná jazda (na koni, v koči, na saniach)
b)	lov (rýb, vysokej zveri, ostatnej zveri)
c)	poľné práce (na poli, pri žatve, vo vinici)
d)	chov hospodárskych zvierat (hovädzieho dobytka, koní a poníkov, ošípaných)
e)	zber plodín (lesných, húb, liečivých rastlín)
f)	gastronomické ochutnávky (ovčiarske, husacie hody, ochutnávky vín )
g)	ľudové remeslá (čipkárstvo, garbiarstvo, hrnčiarstvo, drotárstvo, remenárstvo, rezbárstvo).

I. G. GASTRONÓMIA

	Slovenská gastronómia sa po stáročia vyvíjala predovšetkým pod vplyvom existencie rakúsko-uhorskej monarchie. V slovenskej kuchyni sú z toho dôvodu badateľné vplyvy rakúskej, maďarskej a českej kuchyne. Vývoj gastronómie u nás do značnej miery poznamenalo aj zloženie slovenskej spoločnosti a hospodárske pomery na Slovensku. V zásade je možné slovenskú kuchyňu rozdeliť na bohatšiu južnú a juhozápadnú a chudobnejšiu severnú. Toto rozdelenie je spôsobené aj úrodnosťou pôdy a klimatickými podmienkami, pričom tieto faktory spolu určovali bohatosť regiónu.
Národná gastronómia je súčasťou kultúrneho dedičstva a zasluhuje si rovnakú ochranu a podporu. Je významnou súčasťou balíka služieb cestovného ruchu. Na Slovensku sú jej súčasťou pôvodné jedlá slovenskej kuchyne a v širšom kontexte jedlá s typickými prvkami z hľadiska použitých technologických postupov, kombinácie surovín a pod. Národná gastronómia predstavuje významný nástroj na odlíšenie ponuky Slovenska na medzinárodnom trhu od ostatných konkurenčných štátov.

Naznačené trendy rozvoja cestovného ruchu sú pritom dôkazom, že účastník cestovného ruchu hľadá predovšetkým autentický a originálny balík služieb vo všetkých jeho súčastiach. Regionálna úroveň a celková úroveň slovenskej gastronómie  je v rukách majiteľov gastronomických zariadení.  Ponuka pôvodných slovenských jedál v jednotlivých regiónoch je nedostatočná i z dôvodov, že  výroba týchto jedál je náročná a pracná a pri súčasnom šetrení výrobných pracovníkov sa nestačia aj tieto jedlá vyrábať.  
Významným počinom bolo v minulých rokoch hodnotenie reštaurácií na Slovensku týždenníkom Trend. Z týchto hodnotení na základe presne stanovených kritérií nakoniec v roku 2002 vzišla publikácia „Trend top reštaurácie – Sprievodca svetom slovenskej gastronómie“, ktorá obsahuje zoznam 234 reštaurácií, na konci knihy s vyhodnotením najlepších podľa jednotlivých krajov. Hlavným problémom v ponuke reštaurácií na Slovensku je nedostatočný dôraz na ponuku pôvodných slovenských jedál a neschopnosť ich primeranej kombinácie s domácimi slovenskými vínami. Nastali síce mnohé výrazné zmeny, úlohou ponuky je však hlavne odlíšiť sa od konkurencie. Ďalším problémom sú veľké rozdiely medzi kvalitou ponúkaných jedál v jednotlivých reštauráciách a celkovou úrovňou ponuky. Tieto faktory spolu môžu z pohľadu zahraničných hostí vyvolávať dojem, že na Slovensku nie je kvalitná gastronomická ponuka.

Západoslovenský región - Väčšina jeho obyvateľov sa v minulosti venovala poľnohospodárstvu a chovu domácich zvierat. Na stoloch bola častejšie hydina aj bravčové mäso. K najväčším pochúťkam patrila plnená pečená hus alebo kačka, ich restovaná pečeň, lokše, lángoše a škvarkové pagáčiky. Aj súčasná gastronómia má v tomto regióne v základnej ponuke pečenú hus a kačku, restovanú pečeň a lokše. K známym špecialitám patrí napríklad Devínska pochúťka, Kačka Zobor, Záhorácke  rezy, Skalická roštenka.
Stredoslovenský región - Hlavnými surovinami v kuchyni tu boli v minulosti a vo väčšej alebo menšej miere sú aj dnes zemiaky, kapusta a mliečne produkty, najmä ovčí syr a bryndza. Charakteristickým pokrmom najmä severných oblastí sú halušky s bryndzou, kapustou, škvarkami, zemiakové placky, pečené zemiaky so slaninou a mliekom a kašovité zeleninové polievky. Dnešná ponuka jedál je doplnená najmä o bravčové a baranie mäso na ražni, pirohy s bryndzou, tvarohom, škvarkami, ale aj džemom a ovocím. K známym pochúťkam patrí Oravský špíz, Jánošíkov ražeň, Terchovské medajlónky, Detvianska nátura a pirohy s bryndzou a škvarkami.
Východoslovenský región - Prevládajúcimi surovinami boli zemiaky, mlieko, tvaroh a bryndza. Počas zimných mesiacov sa podávali zabíjačkové pochúťky ako ovar, jaternica, klobásy a zabíjačková kaša. Aj dnes patria medzi charakteristické pokrmy východného Slovenska zabíjačkové taniere, pečené zemiaky s tvarohovou pomazánkou, baranie a bravčové na ražni, roštenka s brusnicami. K obľúbeným regionálnym špecialitám patria Čerchovské rezy, Spišské závitky,  Tatranská sviečková, Zemplínske čeregy. 

	Z hľadiska ponuky vín tak isto existuje dostatočný potenciál, ten sa však primerane nezhodnocuje. Problémy spočívajú už v naznačenej neschopnosti primeranej kombinácie produktu, ale aj neznalosti slovenských vín. Na Slovensku existuje približne 20 väčších producentov vín. Medzi hlavné produkty patria okrem klasických odrôd aj tokajské víno. Svetová kronika vín sa zmieňuje aj o slovenskom sekte Hubert, ktorý hodnotí veľmi pozitívne a o Karpatskom brandy špeciál, ktoré je vyrábané ako ušľachtilý destilát. Problémom slovenských vín je ich neznámosť v Európe a vo svete. Preto sú pre väčšinu účastníkov cestovného ruchu - laikov neznámym produktom bez imidžu. Rozhodujúca je pre nich skúsenosť a tá môže zavážiť až pri opakovanej návšteve.

I. H. Kongresový cestovný ruch a incentívna turistika

Kongresový cestovný ruch. Kongresy sú nielen významným zdrojom príjmov, ale aj tvorcom pracovných miest a služieb spojených s ich usporiadaním. Za kongres sa považuje podujatie za účelom výmeny vedeckých a odborných poznatkov a skúseností. Kongresový cestovný ruch sa organizuje mimo hlavnej turistickej sezóny, čo umožňuje predĺženie sezónnosti a lepšie využitie existujúcich kapacít. Kongresový cestovný ruch patrí k najefektívnejším druhom cestovného ruchu, pretože výdavky účastníkov sú 2 – 3 – krát vyššie ako výdavky ostatných turistov. Vyžaduje si však vysoký štandard služieb, dostatok skúseností a profesionálny prístup. Až tretina všetkých kongresov sa pritom organizuje v hoteloch. Najviac, až 40% sa ich koná  kongresových centrách, 15% na univerzitách a 12% v iných zariadeniach.
Pri organizovaní medzinárodných kongresov si štát ako cieľové miesto upevňuje svoj imidž. Pre organizovanie veľkých a stredne veľkých kongresov je na Slovensku k dispozícii málo vhodných zariadení. Viacero hotelov má dobré podmienky na organizovanie menších kongresových podujatí cca do 300 účastníkov ( semináre, konferencie, sympóziá, ). Tieto hotely majú dostatočnú kapacitu gastronomických zariadení a pomerne dobrá je ich technická vybavenosť. 
Takéto zariadenia sa nachádzajú v Bratislave, vo vybraných strediskách cestovného ruchu ( Vysoké Tatry, Nízke Tatry ), niektorých kúpeľoch ( Piešťany, Trenčianske Teplice ) a vo väčších mestách ( Košice, Banská Bystrica, Žilina, Nitra ). 
Vážnou prekážkou v rozvoji kongresového cestovného ruchu na Slovensku je nedostatok zariadení s vyššou kapacitou (nad 300 účastníkov), nedostatočne rozvinutá letecká doprava v rámci krajiny aj nevybudovaná diaľničná sieť. 
Incentívna turistika ( motivačná ). Za posledné roky vzrástol záujem o túto formu cestovného ruchu. Rozumieme pod ňou uspokojovanie potrieb účastníka po získavaní nových vedomostí, vzdelaní alebo získaní nových odborných skúseností alebo zručností. Regenerácia duševných a fyzických síl je pri tejto forme cestovného ruchu až na ďalšom mieste. Motivačný cestovný ruch predstavuje najmä organizovanie odborných exkurzií a tematických zájazdov pre okruh špeciálne orientovaných ľudí. Takéto zájazdy sú hradené zvyčajne zamestnávateľom alebo firmou, ktorá má záujem na zvyšovaní kvality alebo rozšírení odborného obzoru svojich pracovníkov. Cestovné kancelárie organizujú takéto zájazdy v súlade s individuálnymi požiadavkami objednávateľa. Ide pritom o náročnú a nákladnú tvorbu ponukového balíka.
Na našom území pritom disponujeme dostatočne širokým záberom nezvyčajných aktivít a tematických zameraní. Sú obsiahnuté najmä v kultúrno – historickom potenciáli a celom množstve prírodných zaujímavostí. Najčastejším motívom sú cesty za špeciálnymi kultúrnymi pamiatkami, výučba historického šermu a sokoliarstva, tematické cesty detí po arborétach, hypoturistika, jaskyniarstvo a ďalšie.  
Medzi cestovné kancelárie, ktoré u nás najdlhšie organizujú motivačné cesty pre zahraničných účastníkov patria CK Supravia, CK Pressburg, CK MTA, CK Cesta, CK Dowina. 

Záver

	Na základe vykonaných analýz je možné konštatovať, že Slovensko sa ocitlo v zložitej pozícii na medzinárodnom trhu cestovného ruchu. Na jednej strane tu existuje dostatočný potenciál pre rozvoj cestovného ruchu v oblasti primárnej i sekundárnej ponuky, na druhej strane tento potenciál nemožno v prevažnej miere využiť ako produkt pre potreby rozvoja cestovného ruchu. Spomedzi  39 uznávaných atraktivít cestovného ruchu sa na Slovensku nachádza celkovo 38 ( všetky okrem mora ). Predovšetkým vysoký stupeň zalesnenia  krajiny s národnými parkami, chránenými územiami a lokalitami, výskyt termálnych a minerálnych prameňov a tiež veľký počet  vzácnych kultúrno-historických pamiatok tvorí reálny predpoklad pre dosiahnutie vyšších ekonomických efektov i zamestnanosti v našom cestovnom ruchu.
Z hľadiska potenciálu kultúry a miest je možné konštatovať, že na Slovensku existujú výborné predpoklady pre rozvoj cestovného ruchu. Počet historických objektov a pamätihodností na veľkosť územia je pomerne vysoký, otázkou zostáva jeho konkurencieschopnosť z hľadiska atraktívnosti v medzinárodnom meradle a prechod od statickej k dynamickej ponuke prostredníctvom oživenia pamätihodností a centier miest pomocou  rôznych druhov podujatí najmä počas hlavnej letnej sezóny. Mnoho sa už v tomto smere urobilo, čo dokazujú aj štatistiky návštevnosti niektorých zariadení, stále to však nie je dosť. Ľudia chcú byť zabávaní, nechcú byť len pasívnymi pozorovateľmi a „spotrebiteľmi informácií“. Rezervy sú aj v diferenciácii cien a ich zvyšovaní. Súčasťou ponuky Slovenska sú aj mnohé jedinečné zaujímavosti ako napr. drevené kostolíky, v medzinárodnom meradle však málo známe. 
	Problematickou je ponuka zimných športov v zimných lyžiarskych strediskách. Priepastné rozdiely v kvalite a rozsahu ponúkaných služieb medzi jednotlivými producentmi aj v rámci jedného strediska znamenajú značné poškodenie imidžu aj ostatných producentov služieb z pohľadu účastníka cestovného ruchu, aj keď si tento fakt nechcú majitelia hotelov, reštaurácií, vlekov a pod. uvedomiť. Ponuka cyklotrás je napriek vydaniu niekoľkých máp cyklotrás pre celé územie Slovenska z hľadiska medzinárodného meradla nekonkurencieschopná, napriek vysokej atraktívnosti prírodného prostredia. Adrenalínové športy nie sú aktivitou, ktorá by sa mohla podporovať v masovom meradle, pretože by to vyvolalo protesty obyvateľstva na miestnej úrovni. Poľovníctvo a rybárstvo je taktiež viac individuálnym športom bez výraznejšieho vplyvu na rozvoj cestovného ruchu. Pozitívom je napríklad počet sprístupnených jaskýň a ich jedinečnosť v medzinárodnom meradle. Národné parky a chránené územia pokrývajúce takmer ¼ územia SR sú dôkazom vysokej atraktívnosti krajiny a jeho vhodnosti pre rozvoj cestovného ruchu. V tejto súvislosti treba nájsť vyrovnaný postoj k rozvoju cestovného ruchu na ich území, aby miestne obyvateľstvo nebolo nútené odchádzať za prácou do iných regiónov. Šancou do budúcnosti sú prírodné liečebné kúpele, pretože sa prejavuje tendencia viac dbať o svoje zdravie. Vidiecky cestovný ruch pritom bude v budúcnosti čerpať z už naznačených daností územia Slovenska. Gastronómia sa  môže stať výrazným faktorom profilujúcim ponuku Slovenska na medzinárodnom trhu cestovného ruchu.
     Potreba strategického rozvoja slovenského cestovného ruchu je podčiarknutá najmä silnejúcou konkurenciou na európskom i svetovom trhu cestovného ruchu a nestabilnou situáciou na vnútornom trhu cestovného ruchu. Súčasný stav cestovného ruchu na Slovensku je dôsledkom nesystémového prístupu a nedostatočnej  pozornosti centrálnych orgánov ku prioritným i čiastkovým otázkam v cestovnom ruchu za uplynulých 10 rokov.
     Medzi najzávažnejšie nedostatky dnešného stavu  našich najnavštevovanejších miest a stredísk cestovného ruchu je statickosť v ponuke, chýbajúca tvorivosť, málo nových a inovovaných produktov cestovného ruchu. Do budúcnosti budú nevyhnutné zmeny pri spôsobe presadzovania sa produktov alebo produktových skupín na trhu cestovného ruchu   a rovnako aj zásahy do ich súčasnej podoby a spôsobu realizácie.
     Medzi najperspektívnejšie produkty nášho cestovného ruchu patrí prírodné dedičstvo, kultúrne pamiatky, mestá a zdravotný cestovný ruch. Tieto oblasti majú do budúcnosti  najlepšie vyhliadky. Budú však vyžadovať zvýšenú pozornosť a primeranú podporu na úrovni regiónu i štátu.
	Z hľadiska smerovania vývoja cestovného ruchu na Slovensku možno konštatovať, že základným a charakteristickým prvkom v poslednom desaťročí bol chaos a roztrieštenosť. Riziká spočívajú aj vo vonkajšom prostredí cestovného ruchu a v tom, ako sa bude stabilizovať. Cestovný ruch nebude v podmienkach Slovenska odvetvím s rozhodujúcim vplyvom na posilnenie výkonnosti hospodárstva, môže však výrazne napomôcť pri zvyšovaní tvorby hodnôt, znižovaní nezamestnanosti a vyrovnávaní medziregionálnych rozdielov. Stabilita motivácie v domácom cestovnom ruchu pritom poukazuje na fakt, že na trhu sa objavilo málo nových produktov s výraznejším vplyvom. V aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu Slovensko profituje najviac zo slabej koruny. Cestovné kancelárie v rozvoji domáceho cestovného ruchu a aktívneho zahraničného cestovného ruchu zaostali za očakávaniami. Ubytovacie zariadenia poškodila niekdajšia vyhláška č. 125/95 Z. z., pretože spôsobila masívne presuny v triedach, ktoré pre zahraničných hostí znamenajú záruku kvality. Rozvoju cestovného ruchu na miestnej úrovni sa nevenovala dostatočná pozornosť. 
	Pre Slovensko je z hľadiska rozvoja aktívneho zahraničného cestovného ruchu významných len niekoľko rozhodujúcich trhov. Pritom pre tieto trhy nie sme z ich hľadiska na prvom mieste, ale skôr ako krajina druhej, resp. tretej dovolenky. Slovensko ťaží na medzinárodnom trhu cestovného ruchu zo slabej koruny a keď sa táto výhoda stratí, môžu nastať značné problémy. V okolitých štátoch pritom existujú cieľové skupiny v aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu, ktoré Slovensko obchádzajú. Ide najmä o Talianov, Britov, Američanov, Francúzov a pod. Počty účastníkov cestovného ruchu z hlavných vysielajúcich štátov na Slovensku pritom tvoria iba zlomok z ich celkového počtu. Väčšina ľudí smeruje a aj naďalej bude smerovať do klasických letných dovolenkových destinácií.
Z hľadiska vykonaných analýz je možné sformulovať odporúčania na podporu rozvoja jednotlivých druhov produktov cestovného ruchu zo strany štátu a odporúčania pre štátny marketing cestovného ruchu:
-	Slovensko potrebuje v cestovnom ruchu ofenzívnu marketingovú stratégiu,
-	ako významný informačný zdroj treba vo väčšej miere využívať internet,
-	Slovensko nemá v cestovnom ruchu žiadnu absolútnu konkurenčnú výhodu, má však množstvo relatívnych konkurenčných výhod,
-	je potrebné vytvoriť jednotný systém značenia atraktivít cestovného ruchu a tento aj v praxi presadzovať,
            -    urýchliť systematické financovanie regionálnych združení cestovného ruchu.   

II.  Marketingová analýza trhu cestovného ruchu v SR 

II. 1 Základné údaje o štáte a obyvateľstve

Štát
	
Slovenská republika ako samostatný štát existuje od roku 1993. Rozloha štátu je       49 035 km2. Štát sa po reforme verejnej správy člení na 8 samosprávnych krajov a 79 okresov.  V hlavnom meste Bratislava žilo v roku 2001 452 288 obyvateľov. V krajských mestách žilo: Košice 241 606 obyv., Prešov 93 147 obyv., Nitra 87 569 obyv., Žilina 86 811 obyv., Banská Bystrica 85 052 obyv., Trnava 70 202 obyv. a v Trenčíne 58 872 obyv. Spolu žilo v hlavnom meste a v krajských mestách 1 175 547 obyvateľov, čo je 21,85 % z celkového počtu obyvateľstva. 

Obyvateľstvo (rok 2001)
	
Hustota osídlenia je 110 obyvateľov na km2, čím sa Slovensko v Európe zaraďuje medzi menej husto zaľudnené štáty. Podľa sčítania ľudu, domov a bytov žilo na Slovensku v roku 2001 5 379 455 obyvateľov, z toho 48,6 % mužov a 51,4 % žien. Národnostné zloženie obyvateľstva je nasledovné: Slováci 85,8 %, Maďari 9,7 %, Rómovia 1,7 %, Česi  0,8 %, Rusíni a Ukrajinci 0,7 %, iné 1,3 %. V roku 2001 tvorilo ekonomicky aktívne obyvateľstvo 49,6 %, teda 2 665 834 osôb. Až 69 % populácie sa hlási k rímskokatolíckemu vierovyznaniu, 7 % k evanjelickému, bez vyznania je 13 % občanov, zvyšok tvoria ostatné cirkvi. 
Sociálny vývoj spoločnosti je v mnohom predurčený jeho demografickým zložením. Na Slovensku sa od roku 1993 mierne zvyšuje podiel žien na celkovom počte obyvateľstva.
V roku 1998 bol po prvýkrát od roku 1989 prirodzený prírastok na 1000 obyvateľov menej ako 1. Zároveň postupne narastá počet ľudí v produktívnom veku a v nasledujúcich rokoch dôjde k zvýšenému rastu ľudí v poproduktívnom veku, pretože sa okrem iného zvyšuje stredná dĺžka života. Od roku 1950 do roku 1990 sústavne narastal počet mladých ľudí vo veku  od 0 – 19 rokov, pričom vzrástol z úrovne 1 300 000 na úroveň 1 800 000. Od roku 1990 nastal pokles a v roku 2000 bolo vo veku 0 – 19 rokov už len 1 500 000. Ak situáciu posudzujeme z hľadiska indexu starnutia (počet obyvateľov nad 65 rokov v porovnaní s počtom obyvateľov do 15 rokov), Slovensko dosahuje hodnotu 57,5, čo je jedna z najlepších hodnôt spomedzi krajín ašpirujúcich na členstvo v Európskej únii (Česko 83,1, Maďarsko 85,5, Poľsko 61,7, Slovinsko 86,0). V štátoch Európskej únie sa táto hodnota pohybuje okolo 80, najhoršie sú na tom napr. Nemecko (100,7), Grécko (113,6), Španielsko (110,6), Taliansko (124,8). Existuje síce dostatočný fond voľného času tvorený dovolenkou, víkendmi a sviatkami, jeho potenciál sa však v cestovnom ruchu kvôli nízkej konkurencieschopnosti nevyužíva v dostatočnej miere. 
Reálna mzda po poklese na 72,8 % v roku 1992 oproti roku 1989, sa v roku 1998 ustálila na 91,5 % úrovne z roku 1989 a následne do roku 2001 začala znovu klesať v dôsledku prijatých úsporných opatrení. Zmeny v príjmoch a sociálnom zložení obyvateľstva sa prejavili aj vo výdavkoch domácností na rekreáciu, kultúru a služby hotelov a reštaurácií. V rokoch 1993 až 1999 rástol podiel výdavkov na rekreáciu, kultúru a na služby hotelov a reštaurácií za domácnosti z 9,8 % na 10,8 % všetkých výdavkov. Ak uvedený ukazovateľ porovnáme podľa štatistických ročeniek osobitne za domácnosti zamestnancov (fyzicky a duševne pracujúci), domácnosti roľníkov, nepracujúcich dôchodcov a samostatne zárobkovo činných (podnikatelia), zistíme prehlbujúce sa sociálne rozdiely v spoločnosti (Štatistické ročenky 1994 – 2000, časť Príjmy, výdavky a spotreba domácností). K najmenšiemu poklesu podielu výdavkov na rekreáciu, kultúru, služby hotelov a reštaurácií na celkových výdavkoch dochádza v priemere u zamestnancov. V domácnostiach roľníkov je pokles menej dramatický. Najväčší bol pokles podielu výdavkov na rekreáciu, kultúru, služby hotelov a reštaurácií na celkových výdavkoch v domácnostiach dôchodcov. Rast naopak zaznamenali domácnosti osôb samostatne zárobkovo činných. Tento vývoj bol predovšetkým dôsledkom rastu cien základných životných potrieb ako sú platby nájomného, vodného, stočného, cien elektrickej energie a pod., ktoré väčšina obyvateľstva musela uprednostniť pred výdavkami na rekreáciu a kultúru. Došlo tak k výraznej diferenciácii spoločnosti na chudobných a bohatých, keď napríklad domácnosti osôb samostatne zárobkovo činných v roku 1997 vydali za rekreáciu a kultúru o 72 % finančných prostriedkov viac v porovnaní s celoštátnym priemerom a dôchodcovia o 38 % menej ako bol priemer. Na uvedený vývoj mal zároveň vplyv aj rast cien v cestovnom ruchu, ktorý bol v rokoch 1993 – 1997 mierne vyšší ako index spotrebiteľských cien (www.nbs.sk).
Z hľadiska zloženia spoločnosti dochádza v posledných rokoch k podstatným zmenám. Predovšetkým sú to znižovanie pôrodnosti a starnutie obyvateľstva, ktoré sa v budúcnosti negatívne prejaví neskorším odchodom do dôchodku. Niekoľkonásobný rast životných nákladov a pokles reálnej mzdy sú zároveň prekážky rozvoja cestovného ruchu. Výrazné rozdiely nastali aj v podiele výdavkov za rekreáciu, kultúru, služby hotelov a reštaurácií na celkových výdavkoch domácností, čo je dôkazom prehlbujúcej sa sociálnej diferenciácie spoločnosti.

II. 2 Základné ekonomické údaje

Cestovný ruch ako prierezové odvetvie hospodárstva je ovplyvňované predovšetkým ekonomickým prostredím vytváraným v rámci daného štátu. Pri súčasnej globalizácii sa všetky vplyvy v čoraz väčšej miere formujú za hranicami územia štátu. Vzájomné prepojenie národných hospodárstiev a pokračujúci postup európskej integrácie treba pochopiť predovšetkým ako trendy a príležitosti, ktoré je nevyhnutné využiť pre vlastný rozvoj. Ignorovanie zákonitostí vývoja môže priniesť len politickú izoláciu a hospodársku zaostalosť. Preto výber údajov je sústredený na tie, ktoré poukazujú na budúce možné trendy vývoja na pozadí silnejúcej globalizácie. Zároveň sa zohľadňuje potreba ich využitia pri určení silných a slabých stránok, príležitostí a ohrození. 
Hrubý domáci produkt na Slovensku od roku 1994 dosahoval stabilne vysoké tempo rastu, pričom k zásadnému zníženiu tempa rastu na 4,1 % došlo v roku 1998, v roku 2000 až na 2,2 %. Je potrebné hodnotiť nielen tempo rastu, ale aj vnútornú kvalitu tohto rastu, teda jeho primeranú štruktúru a zdroje rastu. Kým v rokoch 1995 a 1996 bol rast hrubého domáceho produktu viazaný predovšetkým na domácu spotrebu, v rokoch 1998 až 2000 došlo k jeho naviazaniu na vývoz.  
Miera inflácie v  posledných rokoch patrila k najnižším v rámci hospodárstiev štátov strednej a východnej Európy. Na jej výšku mala priaznivý vplyv predovšetkým obozretná politika Národnej banky Slovenska a čiastočné odďaľovanie liberalizácie cien plynu, elektrickej energie, vodného, stočného a nájomného. Opätovný rast inflácie od roku 1997 súvisí s rastom schodku bežného účtu platobnej bilancie, keď dovozná závislosť ekonomiky znamenala aj importovanú infláciu. Zvýšenie tempa rastu inflácie od roku 1999 je v tejto súvislosti len pokračovaním trendu, ktorý začal už v roku 1997 s odzrkadlením efektov cenovej deregulácie a poklesu kurzu slovenskej koruny zaznamenaného na jeseň roku 1998 a jar roku 1999. 
Už tradičným a pravdepodobne dlhodobým problémom slovenského hospodárstva sa stáva rast nezamestnanosti, ktorý je dôkazom jeho krízového stavu. Vývoj nezamestnanosti na Slovensku bol poznačený predovšetkým procesom reštrukturalizácie a privatizácie hospodárstva. Postupne dochádza k miernemu poklesu zamestnanosti v primárnom sektore, sektor služieb však naďalej zaostáva za úrovňou vyspelých ekonomík. V prípade ďalšieho rastu nezamestnanosti na Slovensku nad úrovňou 20 % môže dôjsť k nestabilite sociálneho systému a k ohrozeniu celého hospodárstva. 
Nerovnováha hospodárstva sa naplno prejavila v platobnej bilancii Slovenska s tým súvisiacim prílevom zahraničných investícií a odráža jeho stav najmä od roku 1997. Nielenže došlo k prepadu obchodnej bilancie, od roku 1996 sa začala nepriaznivo vyvíjať aj bilancia služieb a v rámci nej osobitne nepriaznivo doprava a cestovný ruch. Tento vývojový trend viedol k tomu, že zahraničné investície už nestačili pokryť rýchlo narastajúci schodok obchodnej bilancie a bilancie služieb. Zahraničné investície prichádzajú do hospodárstva v troch formách, portfóliové investície a stredno- a dlhodobé úvery. V tejto oblasti došlo k výraznému zlepšeniu, rizikom do budúcnosti je však vnútorná štruktúra zahraničných investícií, keď najrýchlejším tempom rástli stredno- a dlhodobé úvery, ktorých objem sa v roku 1998 zvýšil na 52 mld. Sk, čo tvorilo až 78,9 % všetkých zahraničných investícií (rok predtým len 38,9 %) a vláda spolu s NBS zvýšila svoj podiel za jeden rok na úveroch takmer desaťnásobne. Od roku 1999 dochádza k podstatnému zvýšeniu priamych zahraničných investícií (www.statistics.sk) vplyvom príjmov z privatizácie bánk, poisťovní a rozvodných odvetví. Ekonómovia však upozorňujú, že tieto investície sú len dočasné a v prípade nedostatočného rastu vývozu pri zvyšujúcej sa domácej spotrebe viazanej na tovary z dovozu dôjde k podstatnému oslabeniu kurzu slovenskej meny. 
Deficitný charakter štátneho rozpočtu ovplyvňovala do značnej miery zlá finančná disciplína podnikateľských subjektov, ktorá dosiahla maximum v roku 1998. Od roku 1993 do roku 1996 to bola expanzívna fiškálna politika vlády. V roku 1998 zároveň došlo po prvýkrát k paradoxnej situácii, že dane z príjmu fyzických osôb presiahli výšku daní z príjmu právnických osôb. Došlo k tomu preto, že u daní z príjmov právnických osôb bolo vybraných len 88 % plánovanej sumy, naopak plánovaný výber dane z príjmu fyzických osôb bol prekročený o 9,1 %. V roku 1998 nadobudli účinnosť aj reštrikčné opatrenia na zníženie spotreby štátu a obyvateľstva, čo malo za následok prehĺbenie problémov najmä v zdravotníctve, školstve a verejnej správe. 
Menovú politiku Národnej banky Slovenska od roku 1993 určoval vnútorný vývoj hospodárstva. V snahe o stabilizáciu meny boli prijaté protiinflačné opatrenia. Tento trend podporovalo aj stanovenie fixného výmenného kurzu s fluktuačným pásmom +/- 7 %. Odďaľovanie tohto riešenia a intervencie NBS v prospech domácej meny stáli Slovensko značnú časť devízových rezerv a nemali žiaduci účinok. V menovej oblasti nepriaznivo pôsobila aj výška úrokov z poskytnutých úverov. Aj keď došlo v roku 1998 k spomaleniu jej tempa rastu, dosiahla 17,14 %, pričom spolu s nedostupnosťou domácich úverov pre podnikateľov sa stala hlavným podnecovateľom zvyšovania ich záujmu o zahraničné úvery. Problém klasifikovaných úverov sa čiastočne podarilo vyriešiť v roku 2000 ich presunom na Slovenskú konsolidačnú. V konečnom dôsledku sa však financuje riešenie tejto záležitosti z daní občanov a umožnil sa tak len proces privatizácie bánk. Osobitným problémom je daňové zaťaženie podnikateľov v cestovnom ruchu, ktoré im odčerpáva väčšinu disponibilných zdrojov. Súčasná výška DPH za pohostinské a ubytovacie služby je už čiastočne porovnateľná s niektorými štátmi Európy, približuje sa však jej hornej hranici.
Hrubý domáci produkt Slovenska od roku 1994 neustále rástol, od roku 1997 však došlo ku spomaleniu tohto rastu. Diskutabilná bola kvalita rastu HDP predovšetkým z dôvodu umiestňovania investícií prostredníctvom masívnych vládnych výdavkov na úkor súkromných investícií. Od roku 1999 sa stále podporujú veľké investičné projekty a zanedbáva sa podpora malého a stredného podnikania vo väčšom rozsahu. Rast HDP je naviazaný na vývoz, avšak doteraz neboli prijaté účinné opatrenia na podporu aktívneho zahraničného cestovného ruchu. Cestovný ruch zároveň nie je odvetvím, ktoré sa podieľalo na zlých úveroch v bankách a má vysokú pridanú hodnotu, čo nie je pre  súčasnú štruktúru nášho vývozu charakteristické.  Stúpajúca nezamestnanosť je zároveň dôkazom, že okrem už spomenutých veľkých investičných projektov je potrebné pamätať aj na drobné podnikanie typické pre cestovný ruch. Zahraničné investície nedosiahli očakávanú mieru rastu a sporná je aj ich štruktúra, keď viac ako 75 % z ich celkového objemu do roku 1999 predstavovali stredno- a dlhodobé úvery, a nie priame investície alebo portfóliové investície. Rovnako nedostatočná je podpora vstupu zahraničného kapitálu prinášajúceho investície, know-how a pokrok do cestovného ruchu, čo  je v rozpore s trendmi vývoja v Európe. Podľa posledných analýz Národnej banky Slovenska je pritom nahrádzanie priamych zahraničných investícií a portfóliových investícií dlhodobými úvermi zo zahraničia iluzórne, ktoré nepomôže riešeniu situácie. Napätie v ekonomike sa prenáša aj do štátneho rozpočtu, v ktorom postupne dochádza k zásadným zmenám na strane príjmov a výdavkov.  
Z uvedeného vyplýva, že hospodárstvo na Slovensku musí získať strategickú dimenziu. V dôsledku neexistencie hospodárskej politiky nebolo docenené množstvo podstatných okolností, ktoré majú určujúci význam pre rozvoj hospodárstva Slovenska. Absencia hospodárskej politiky a na ňu nadväzujúcich čiastkových politík (napr. politika cestovného ruchu) sa stala príčinou, že v záplave operatívnych rozhodnutí nebol v plnej miere docenený význam cestovného ruchu pre rozvoj hospodárstva.
	Ekonomická politika štátu a jeho hospodárske výsledky zároveň vytvárajú priestor pre realizáciu ďalších čiastkových politík, ako sú napríklad dopravná politika a politika ochrany životného prostredia. Aj v týchto oblastiach Slovensko výrazne zaostáva. Z hľadiska dopravnej infraštruktúry je vo vzťahu k hlavným vysielajúcim štátom (ČR, PR, MR, SRN, UA) problematická najmä jej kvalita. Chýbajúce diaľničné prepojenia sú z pohľadu zahraničných návštevníkov jednoznačnou prekážkou, ktorá odrádza od návštevy štátu, predovšetkým Nemcov. 
 
II. 3 Charakteristika trhu cestovného ruchu

Domáci cestovný ruch 

Vývoj bol poznamenaný predovšetkým v závislosti od zmien ekonomiky Slovenska. V dôsledku nedostatku voľných disponibilných zdrojov sa cestovného ruchu v rokoch 1993 - 2000  zúčastňovalo  v  priemere  len  40 % populácie.  Výrazný  nárast  nastal  predovšetkým 
v rokoch 1996  a 1997 a následne došlo opäť k poklesu. Tento vývoj potvrdzuje tézu, že cestovný ruch je pre obyvateľov Slovenska stále luxusným statkom a v dôsledku nízkych príjmov je dopyt po dovolenkách vysoko elastický. Občania zároveň nie sú ochotní akceptovať vysoké ceny domácich dovoleniek. Tie vyplývajú z rastu nákladov poskytovateľov služieb a z faktu, že dovolenkové pobyty doma sú organizované individuálne, teda sa tu neprejavuje efekt zliav na dopravu, ubytovanie a stravovanie, ktoré cestovné kancelárie dosahujú v zahraničných strediskách cestovného ruchu prostredníctvom kontrahovania väčšieho objemu kapacít. 
Rast priemerných výdavkov občanov SR na dovolenkový pobyt doma z 2 000,- Sk v roku 1993 len na  3 900,- Sk v roku 2000 tiež naznačuje príklon k lacnejším ubytovacím zariadeniam. 
Pomerne stabilnou vnútornou štruktúrou sa vyznačuje v posledných rokoch motivácia účastníkov domáceho cestovného ruchu. Po poklese záujmu o pobyt v horách počas roku 1996 na 31,6 %, je vývoj situácie každoročne poznačený striedavým miernym stúpaním a poklesom v prospech tohto motívu, zatiaľ však nedošlo k poklesu pod 30 %. Druhým najsilnejším motívom je pobyt pri vode. Rovnako ako pobyt v horách zaznamenal v rokoch 1994 – 1998 postupný pokles i opätovný vzostup na úroveň zo začiatku obdobia a následne klesol až na 18,4 % v roku 2000. Tento stav je spôsobený aj výrazným zhoršením úrovne poskytovaných služieb a čistoty pri známych vodných plochách, ako aj preferovaním zahraničnej dovolenky pri mori. Tretím najsilnejším motívom dovolenkového pobytu v domácom cestovnom ruchu, ktorý v rokoch 1994 - 2000 zaznamenal až 10 % rast zo 6 % v roku 1994 na 16,5 % v roku 2000 je liečebný pobyt. Takýto vývoj súvisí predovšetkým so zhoršovaním zdravotného stavu obyvateľstva a snahou aktívne predchádzať chorobám. Rovnaký trend možno očakávať aj do budúcnosti. Je tomu tak napriek tomu, že sa zvyšuje podiel samoplatcov  v kúpeľoch. Dôvodom je aj postupný rast kvality služieb poskytovaných kúpeľmi a rozšírenie ponuky o rôzne druhy rekondičných pobytov. Štvrtým najsilnejším motívom je návšteva príbuzných a priateľov, ktorá na Slovensku každoročne podnieti k dovolenkovému pobytu okolo 15 % občanov. Podiel dovolenkárov na vidieku po pomerne prudkom raste z 3,5 % v roku 1994 na 12,3 % v roku 1996 zaznamenal rovnako prudký pokles až na 4,9 % v roku 2000. Príčinou poklesu môže byť predovšetkým nedostatočná kvalita a rozsah služieb. Okružné cesty sú stabilne motívom iba okolo 1 % účastníkov cestovného ruchu. Tento fakt je čiastočne obrazom nečinnosti cestovných kancelárií v domácom cestovnom ruchu. Striedavo stúpajúce a klesajúce preferencie sú u mestského cestovného ruchu. Zaujímavý je predovšetkým fakt, že pobyt v horách, pri vode a v kúpeľoch spolu uprednostňuje každoročne približne 70 % účastníkov cestovného ruchu. Uprednostňovanie pobytu pri mori a vode v zahraničí viac ako 70 % slovenských dovolenkárov je zároveň odpoveďou, prečo u mnohých dovolenkárov prevláda motív pobytu pri vode na Slovensku. Motivácia k pobytu v horách je pritom silná aj v lete, nielen v zime. Letná sezóna je dokonca o niečo silnejšia. Pre prevádzkovateľov hotelov tak vzniká problém, ako v lete vyplniť voľný čas dovolenkárov, kým v zime je väčšia ponuka športových aktivít. 
Z hľadiska organizovania dovolenkového pobytu v domácom cestovnom ruchu sa cestovným kanceláriám pomerne úspešne darilo do roku 1998. Následne nastal pokles z viac ako 350 tis. osôb v roku 1998 na 208 tis. osôb v roku 2000, čo znamená pokles pod úroveň roku 1996. Ešte drastickejší pokles zaznamenal počet pobytových dní, keď došlo k zníženiu z 1 558 tis. v roku 1998 na 728 tis. v roku 2000. Tento jav bol spôsobený aj skracovaním priemernej doby pobytu. 
V posledných rokoch sa zmenila aj vnútorná štruktúra dopytu účastníkov domáceho cestovného ruchu po službách ubytovacích zariadení na Slovensku. Klesá podiel domácich hostí v ubytovacích zariadeniach s vyšším štandardom a ich dopyt sa presúva predovšetkým k ubytovaniu v súkromí a pod. Kým hotely sa v roku 1995 podieľali na celkovom počte prenocovaní domácich hostí 58,5 %, v roku 2000 to bolo už len 36, 5 %. Za rovnaké obdobie vzrástol najmä podiel ubytovania v súkromí zastúpeného v ostatných zariadeniach z 9,4 % na 40,9 %. Ide tu o jednoznačný prejav poklesu kúpyschopnosti v podobe hľadania jednoduchých a lacných spôsobov prenocovania, čo je možné vidieť z údajov z nižších kategórií a tried ubytovacích zariadení. Nepriaznivou tendenciou spôsobenou poklesom kúpyschopnosti je strata trhových pozícií hotelov vo vzťahu k účastníkom domáceho cestovného ruchu v prospech ubytovacích zariadení parahotelového typu.
Z hľadiska domáceho cestovného ruchu dochádza k dvom zásadným negatívnym javom. Ide o pokles obyvateľstva zúčastňujúceho sa cestovného ruchu a len mierny rast výdavkov na cestovný ruch. Pozitívom je stabilita motivácie už niekoľko rokov, ktorá zároveň signalizuje závažný fakt, že na trhu domáceho cestovného ruchu sa nevenuje pozornosť inovácii ponúkaného produktu. Dokazuje to napríklad pokles záujmu o dovolenku na vidieku a výkyvy záujmu o mestský cestovný ruch. Dôkazom nezáujmu o rozvoj domáceho cestovného ruchu na rôznych úrovniach je dlhodobo vysoký podiel (70 %) dovolenkárov, ktorí uprednostňujú dovolenku pri mori. Zvýšil sa síce podiel domáceho cestovného ruchu na celkových výkonoch cestovných kancelárií, bolo to však do značnej miery vynútené ich zlyhaním na trhu aktívneho a čiastočne aj pasívneho zahraničného cestovného ruchu. Môže to byť aj náznak postupnej stabilizácie obchodných vzťahov medzi hotelierstvom a cestovnými kanceláriami. V ubytovacích zariadeniach stúpol podiel domácich hostí, dopyt sa pritom preskupuje do lacnejších objektov nižších tried a kategórií. Štatistické údaje o trhu CR na Slovensku sú uvedené v prílohe č. 15. 

Aktívny zahraničný cestovný ruch

Na Slovensko prichádzalo od roku 1993 každoročne niekoľko miliónov zahraničných návštevníkov, pritom ich počet kulminoval v roku 1996, následne zaznamenal rast a opäť pokles na 28,8 mil. osôb v roku 2000. Ak sa však tieto údaje očistia od tranzitných a jednodňových návštevníkov, ktorí tvoria každoročne približne 50 %,  zohľadní sa počet ubytovaných návštevníkov, ktorý bol v roku 2000 len 2,7 mil. osôb,  dostaneme odhad reálneho počtu účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu do 5 mil. osôb. Ich štruktúra sa v priebehu posledných rokov výrazne nezmenila, keď podiel krátkodobého a dlhodobého cestovného ruchu zostáva už niekoľko rokov na úrovni okolo 45 %. Priemerné výdavky zahraničných návštevníkov na Slovensku na osobu a deň  boli najvyššie v roku 1996, a to 34,10 USD. Po poklese v roku 1997 sa dostavil v roku 1999 ďalší prepad v zimnej aj letnej sezóne roku 2000. Najčastejším motívom návštevy účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu bol tranzit, a to v priemere až pre ¼ opýtaných a podobne aj pracovná cesta.  Druhým najčastejším motívom v rokoch 1996 – 1998 to bola návšteva rodiny a priateľov, a to so stúpajúcim trendom z 16,4 na 18,5 % opýtaných. Negatívny je pokles podielu rekreácie z 20,1 % v roku 1994/95 na menej ako 10 % v roku 1999. To je varovný signál predovšetkým pre producentov služieb. 
Teritoriálna štruktúra účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu má pomerne stabilné zloženie. Najviac návštevníkov od roku 1996 pochádzalo z Českej republiky. Ich podiel na našom trhu je okolo 30 %. Štatistické údaje o trhu CR v ČR sú uvedené v prílohe č. 16. Z hľadiska Slovenska ide o segment trhu, ktorý sa vyznačuje stabilitou, napriek nízkym výdavkom na marketing. Do úvahy je potrebné zobrať aj skutočnosť, že existujú rôzne historické a kultúrne väzby, ktoré vznikli ešte pred rozdelením na dva samostatné štáty a že tento trh ešte pred desiatimi rokmi nebol vnímaný ako zahraničný trh. Na druhom mieste v počte návštevníkov je Nemecko. Podiel zahraničných návštevníkov na Slovensku z tohto štátu sa ustálil okolo úrovne 17 %. Tu je potrebné zohľadniť fakt, že z veľkej časti ide o občanov bývalého východného Nemecka, kde staršia a stredná generácia zvykla tráviť svoju dovolenku na Slovensku. U mladej generácie, ktorá vyrástla za posledných desať rokov, však takéto väzby nevznikli. Pri nedostatočných marketingových aktivitách na nemeckom trhu v budúcnosti môže dôjsť k značným výpadkom. Zohľadniť treba aj silné pôsobenie cestovných kancelárií na nemeckom trhu. Štatistické údaje o trhu CR v Nemecku sú uvedené v prílohe č. 17. Na treťom mieste je s malým rozdielom Poľsko, za ním nasledujú návštevníci z Maďarska, Rakúska a Ukrajiny. Podiel návštevníkov z týchto šiestich štátov tak na Slovensku predstavuje okolo 90 % z celkového počtu so stále miernou tendenciou rastu. Dôležitým trhom s veľkým potenciálom rastu je najmä Poľsko a Maďarsko. Štatistické údaje o trhu CR v Poľsku a Maďarsku sú uvedené v prílohách č. 18 a 19.
Veková štruktúra návštevníkov Slovenska je od roku 1996 pomerne stabilná. Ak by sme ju chceli rozdeliť na dve časti, potom návštevníci mladší ako 45 rokov tvorili v roku 1996 viac ako 70 % z celkového počtu, v roku 1999 pod 65 %. Slovensko teda navštevujú prevažne mladší ľudia, aj keď ich podiel neustále mierne klesá, čo súvisí s demografickým vývojom v Európe.   
Poklesol aj počet zahraničných návštevníkov Slovenska, ktorí k nám prišli prostredníctvom tuzemských cestovných kancelárií. Kým do roku 1995 tento ukazovateľ úspešne rástol a dosiahol viac ako dvojnásobok stavu z roku 1993, od roku 1996 do roku 2000 poklesol o viac ako 20 % na úroveň 119 517 návštevníkov, čím sa fakticky vrátil na úroveň roku 1994. Menej nepriaznivo sa vyvíjal počet pobytových dní zahraničných návštevníkov prostredníctvom cestovných kancelárií, čo zabránilo prudkému poklesu priemernej doby pobytu. Celkovo sa vplyvom tohto poklesu znížil podiel účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu prostredníctvom cestovných kancelárií. Z  hľadiska podielu aktívneho zahraničného cestovného ruchu na celkovom počte pobytových dní v tom istom období došlo taktiež k poklesu. Privatizácia veľkých cestovných kancelárií tak síce napomohla k vytvoreniu konkurenčného prostredia, nepomohla však rastu konkurencieschopnosti na zahraničných trhoch, kde došlo v tomto smere k úpadku. Na danom stave má podiel aj slabá spolupráca s ubytovacími zariadeniami na Slovensku. 
Z hľadiska štruktúry dopytu môžeme vychádzať z počtu zahraničných hostí v ubytovacích zariadeniach na Slovensku od roku 1993. Kým počet domácich hostí sa od roku 1993 do roku 2000 viac ako zdvojnásobil, počet zahraničných hostí vzrástol ani nie o 50 %. Analýza vnútornej štruktúry počtu prenocovaní zahraničných hostí poukazuje okrem kempov na skutočnosť, že zahraniční hostia považujú kategóriu a triedu zariadenia za významný znak kvality, podľa ktorého orientujú svoje kúpne správanie. Svoj podiel z hľadiska počtu prenocovaní si udržali iba v hoteloch **** a hoteloch ***, kam sústredili svoj dopyt. Tu je rovnako možné hľadať príčiny poklesu príjmov z aktívneho zahraničného cestovného ruchu a odvodzovať príjmy tieňovej ekonomiky. Podiel hostí z prvých šiestich štátov z celkového počtu hostí predstavuje až okolo 70 %, z hľadiska počtu prenocovaní okolo 75 %. Rozdiely sú v porovnaní vnútornej štruktúry tohto dopytu účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu. 
Negatívne je možné hodnotiť fakt, že Slovensku sa vôbec nedarí získavať nové trhy a je závislé najmä od tradičných vysielajúcich štátov. Znamená to, že od roku 1993 sa ani počtom hostí, ani počtom prenocovaní výraznejšie nevyprofiloval žiadny nový segment trhu. Existujúci trh sa tak neustále rozdeľuje medzi tie isté štáty. V prípade nečakaného úbytku hostí z ktoréhokoľvek zo štátov predstavujúcich kľúčový incomingový trh, môže dôjsť k vážnym problémom. 
V aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu počet účastníkov od roku 1997 mierne klesá. Mnohí z nich sa ubytúvajú u priateľov, známych alebo načierno. Podľa údajov Ministerstva hospodárstva SR až 55 % z ich celkového počtu tvoria tranzitní cestujúci a jednodňoví výletníci. Ak v motivácii výrazne stúpa podiel návštevy rodiny a priateľov a výrazne klesá podiel motívu rekreácie. Ide o zlý signál pre budúcnosť. Pozitívna je stabilná štruktúra z hľadiska národnosti. Avšak negatívnym je, že od roku 1993 sa nevyprofilovala žiadna nová cieľová skupina hostí z iného štátu. Rovnako pozitívne u zahraničných návštevníkov je možné hodnotiť ich vekovú štruktúru, pretože ide ešte stále prevažne o mladších ľudí. Negatívne je možné hodnotiť prudký pokles výkonov v aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu slovenských cestovných kancelárií. Tento stav má spolu s  ďalšími faktormi za následok, že počet hostí zo zahraničia stúpol od roku 1993 len o 50 % (domáci hostia o 100 %). Zahraniční hostia pritom uprednostňujú ubytovacie zariadenia vyšších kategórií a tried. Veľmi nízky je priemerný spotrebný výdavok zahraničných hostí ako dôsledok úzkej ponuky služieb cestovného ruchu a doplnkového sortimentu. 

Charakteristika slovenského cestovného ruchu

Z hľadiska ponuky služieb je rozhodujúci stav infraštruktúry v hotelierstve, pohostinstve a zariadeniach doplnkových služieb. Za posledné roky nastali výrazné zmeny vo vnútornej štruktúre ubytovacích kapacít na Slovensku. Od roku 1993 došlo k trojnásobnému rastu celkového počtu ubytovacích zariadení z 578 v roku 1993 na 1 928 v roku 2000, takmer dvojnásobnému rastu počtu izieb v týchto zariadeniach z 20 084 na 39 440 a viac ako dvojnásobnému rastu počtu lôžok z 47 843 na 102 800. Je to v prevažnej miere dôsledok zmien v metodike štatistického spravodajstva, menej už zmien fyzického stavu. Tento vývoj mal za následok zmenšovanie ubytovacích zariadení z hľadiska počtu izieb a lôžok pripadajúcich na jedno zariadenie. Ak v roku 1993 pripadalo na jedno ubytovacie zariadenie v priemere takmer 35 izieb s 82 lôžkami, za osem rokov došlo k poklesu na 20 izieb s takmer 53 lôžkami. Vývoj hodnotený podľa jednotlivých kategórií a tried bol pomerne nerovnomerný. Kritizovaná a praxou odmietaná Kategorizácia ubytovacích a pohostinských zariadení z roku 1995 (nahradená Vyhláškou MH SR č. 419/2001) spôsobila zníženie tried hotelov. Najlepšie to vidno na poklese počtu hotelov ***.  Počet penziónov sa od roku 1993 zvýšil viac ako 12-násobne, pričom i tu sa výrazne prejavil trend zmenšovania kapacity zariadení. Kým na začiatku sledovaného obdobia vznikali premenou ubytovacích zariadení s najhoršími službami, neskorší vývoj smeroval k vytváraniu typických rodinných podnikov. Rýchlo rástol aj počet turistických ubytovní a chatových osád. Ak hodnotíme vývoj z hľadiska podielu jednotlivých ubytovacích zariadení podľa počtu izieb alebo lôžok na ubytovacej kapacite, potom prichádzame k ešte varujúcejším záverom. V roku 1993 na hotely pripadlo viac ako 65 % izieb, v roku 2000 už menej ako 48 %. V tom istom období podiel počtu hotelových lôžok poklesol z viac ako 58 % na 43 %. Najväčší pokles zaznamenali hotely ***, ktoré predstavujú stredný štandard a z hľadiska dopytu by mali u nás byť pilierom hotelierstva a cestovného ruchu. Vzrástol podiel penziónov v obidvoch ukazovateľoch na viac ako 7 %. Turistické ubytovne a chatové osady zaznamenali absolútne prírastky, ich podiel na trhu ubytovacích kapacít však klesol. Najväčší rast zaznamenali ostatné zariadenia, do ktorých patria predovšetkým horské chaty a  ubytovanie v súkromí izba.  Tu sa neprimerane  zvýšil počet izieb a lôžok na jeden objekt. Z uvedených údajov vyplýva nepriaznivý trend prevahy jednoduchých ubytovacích zariadení s nízkym štandardom poskytovaných služieb a pokles podielu ubytovacích zariadení so širšou ponukou služieb. Čiastočné zlepšenie prinesie nová Vyhláška o kategorizácii ubytovacích zariadení č. 419/2001 Z. z., ktorá priniesla objektívnejší systém posudzovania poskytovaných štandardov ubytovacích zariadení.
Hotely a reštaurácie tvoria stabilne okolo 4,5 % všetkých podnikateľských subjektov v národnom hospodárstve, pričom ak hodnotíme len počet fyzických osôb, je to okolo 5 %. Do roku 1997 sa uskutočnilo ich odštátnenie a prevažujúcou organizačno-právnou formou podnikania z pohľadu obchodných spoločností je spoločnosť s ručením obmedzeným. Z toho vyplýva, že dominantnou formou podnikania je živnostenské podnikanie. Podiel hotelov a reštaurácií v zahraničnom a medzinárodnom vlastníctve v rámci národného hospodárstva predstavoval v minulých rokoch len okolo 2,5 %. 
Analýza súčasného stavu ubytovacích kapacít poukázala na niekoľko negatívnych trendov, ktoré sú v protiklade s cieľmi rozvoja cestovného ruchu. Zmenšovanie kapacity pripadajúcej na jedno ubytovacie zariadenie, keď  na jedno ubytovacie zariadenie pripadá čoraz menej izieb a lôžok je na jednej strane dôsledkom prirodzeného vývoja, na druhej strane však zvýšené rozdrobenie vlastníckych vzťahov prinesie problémy z hľadiska manažmentu stredísk cestovného ruchu. Zároveň dochádza k rastu počtu ubytovacích zariadení, ktoré nemajú z hľadiska rozvoja cestovného ruchu dominantný význam. Nedokážu preklenúť mimosezónne obdobia, zamestnávajú nižší počet pracovníkov ako hotelierstvo a zaberajú veľké plochy. Tento trend je sprevádzaný poklesom podielu počtu prenocovaní v hoteloch na celkovom počte prenocovaní. Kým domáci hostia presúvajú svoj dopyt do jednoduchých ubytovacích zariadení nižších kategórií a tried, u zahraničných hostí je tento trend pomalší, ale existuje. Je to spôsobené neúmerným rastom cien za ubytovanie v hotelierstve, ktorý nezodpovedá  kvalite služieb a schopnosti  tvoriť balíky služieb v strediskách cestovného ruchu. Nastúpila tu teda substitúcia produktu, keď sa drahšie ubytovanie nahrádza lacnejším. To má za následok aj nepriaznivé efekty na národohospodárskej úrovni v podobe zníženia príjmov z cestovného ruchu.  Z uvedeného vyplýva, že doterajšie trendy vývoja ubytovacích kapacít sú v protiklade so strategickým smerovaním cestovného ruchu.
V oblasti osobných horských dopravných zariadení došlo v posledných rokoch k čiastočnému zlepšeniu. Aj keď je mnoho zariadení zastaraných a chátra, investovalo sa tu do modernizácie, nákupu nových technológií a zasnežovacích zariadení, čo malo za následok aj rast cien. Počet vlekov na Slovensku sa odhaduje na 1 100 a ich hodinová kapacita je do 450 000 osôb. Slovensko je rozdelené do 18 lyžiarskych oblastí s 330 cieľovými miestami vhodnými na lyžovanie. Dominantný podiel na trhu majú dve spoločnosti. Je to Ski Jasná a 1. Tatranská, ktoré vlastnia väčšinu osobných horských dopravných zariadení vo Vysokých a Nízkych Tatrách. Zvyšný podiel na trhu je rozdrobený približne medzi dvesto malých subjektov. Od zimnej sezóny 1998/99 sa prostredníctvom televízneho programu STV 2 vysiela snehové spravodajstvo z jedenástich stredísk v priamom prenose. 
Významnú úlohu plnia na trhu cestovného ruchu cestovné kancelárie. Na Slovensku je v súčasnosti približne asi 600 cestovných kancelárií. 20 najväčších cestovných kancelárií pritom ovláda viac ako 90 % trhu. Cestovné kancelárie v prevažnej miere žijú z pasívneho zahraničného cestovného ruchu. Podľa počtu klientov v rokoch 1993 – 2000 však postupne klesá podiel výkonov z aktívneho zahraničného cestovného ruchu na celkových výkonoch cestovných kancelárií. Predpokladá sa, že po prijatí zákona č. 281/2001 Z. z. o podmienkach podnikania cestovných kancelárií a cestovných agentúr klesne počet cestovných kancelárií v dôsledku poistenia a prispievania do garančného fondu. Táto zmena prispeje k ďalším zmenám trhu v prospech silných subjektov s kvalitnou ponukou a finančným zázemím. Súčasná legislatívna úprava podnikania cestovných kancelárií a cestovných agentúr spôsobila, že na jednej strane sú cestovné kancelárie povinné poistiť sa, na druhej strane nie sú poisťovne povinné cestovné kancelárie poisťovať. 
Turistické informačné kancelárie podporujú rozvoj cestovného ruchu prostredníctvom poskytovania informácií. V súčasnosti  je na Slovensku vyše 80 turistických informačných centier a z nich je 42 združených v Asociácii informačných centier Slovenska 42. Až 85 %  z nich zamestnáva 2 – 4 pracovníkov. Ich zriaďovateľom sú samosprávne orgány (76 %) alebo pôsobia ako súčasť cestovných kancelárií. Iba 58 % turistických informačných kancelárií získava prostriedky na svoju činnosť aj vlastnou podnikateľskou činnosťou, združovaním prostriedkov, prípadne z neštátnych zdrojov. Zároveň má 85 % turistických informačných kancelárií regionálny charakter, čo znamená, že čiastočne nahrádzajú činnosť združení cestovného ruchu.  
Napriek trojnásobnému rastu počtu ubytovacích zariadení od roku 1993 sa zaznamenal negatívny vývoj štruktúry. Vzrástol aj podiel jednoduchých ubytovacích zariadení na úkor zariadení vyšších kategórií a tried, ktoré majú v rozvoji cestovného ruchu nezastupiteľné miesto. K čiastočnému zlepšeniu došlo v osobných horských dopravných zariadeniach, kde stúpla kvalita ponúkaných služieb a neprimerane vzrástla aj cenová úroveň. Cestovné kancelárie, v prevažnej miere profitujú z organizovania pasívneho zahraničného cestovného ruchu (82 % tržieb). K zlepšeniu došlo v organizovaní domáceho cestovného ruchu. Úplne však zlyhali na trhu aktívneho zahraničného cestovného ruchu, kde pre rozvoj cestovného ruchu na Slovensku znamenali len malý prínos (10 % tržieb).  Rizikom je súčasný systém financovania turistických informačných kancelárií, keď je väčšina z nich závislá od miestnych rozpočtov. Na činnosť turistických informačných kancelárií by mali prispievať aj miestne a regionálne združenia cestovného ruchu. Ich vznik a aktivity sú dodnes skôr náhodné, chýba podpora zo strany štátu. 
Zrušenie Ministerstva obchodu a cestovného ruchu Slovenskej republiky po voľbách v roku 1992 bolo zavŕšením procesu rozkladu organizačnej štruktúry cestovného ruchu fungujúcej v období centrálne riadeného hospodárstva. 
Cestovný ruch v súčasnosti patrí do kompetencie Ministerstva hospodárstva SR. Do kompetencie štátneho tajomníka pre európsku integráciu, obchodnú spoluprácu a cestovný ruch patrí aj sekcia cestovného ruchu, ktorá má dva odbory. Sekcia cestovného ruchu nemá právomoci ani zdroje financovania vo vzťahu k štátnej správe a samospráve. 
Ako poradný orgán ministra hospodárstva pôsobí Rada pre cestovný ruch, v ktorej majú zastúpenie pracovníci zväzov a organizácií v cestovnom ruchu, Slovenská agentúra pre cestovný ruch, Slovenská záručná a rozvojová banka a iné. Jej návrhy majú pre ministra hospodárstva len charakter odporúčaní, nie sú záväzné. Činnosť Rady doteraz významne neovplyvnila dianie v cestovnom ruchu na Slovensku.
Z hľadiska marketingu podporuje rozvoj cestovného ruchu Slovenská agentúra pre cestovný ruch. Jej poslaním je marketing cestovného ruchu doma a v zahraničí. Dodnes však neboli naplnené všetky články jej štatútu z dôvodu neprimerane nízkeho financovania jej činnosti. Od roku 1997, keď na svoju činnosť dostala 47,8 mil. Sk, klesli jej príjmy o takmer 20 % na 38,6 mil. Sk. Slovenskej agentúre pre cestovný ruch chýba základná súčasť jej organizačnej štruktúry - zahraničné zastúpenia, ktoré sú v súčasnosti v štádiu budovania. V uvedenom období poklesla aj výška podporných programov z 80 mil. Sk na 40 mil. Sk. Celkovo tak podiel štátnej podpory cestovnému ruchu klesol v priebehu troch rokov o takmer 50 %. Značne sa obmedzili aj podporné programy realizované prostredníctvom Slovenskej záručnej a rozvojovej banky. Zvýhodnenie investícií v cestovnom ruchu je možné získať čiastočne aj prostredníctvom Národnej agentúry pre rozvoj malého a stredného podnikania. Zo zahraničných projektov mal významnejší vplyv projekt financovaný prostredníctvom Britského know–how fondu na vytvorenie a rozbeh činnosti Agentúry pre rozvoj cestovného ruchu v regióne Tatier. Ráta sa aj s využitím podporných fondov EÚ, doteraz však nemali významnejší vplyv na dianie v cestovnom ruchu, pretože neboli vypracované dostatočne kvalitné projekty na regionálnej úrovni. 
Zámerom vlády v rokoch 1997 – 1998 bolo vybudovanie siete krajských rozvojových agentúr a ich zastrešenie Národnou rozvojovou agentúrou. Tieto mali okrem iného podporovať svojou činnosťou aj rozvoj cestovného ruchu. Projekt sa však nerealizoval do konca a regionálne agentúry majú postupne prejsť na samofinancovanie z vlastnej činnosti a zahraničných grantov. Na Slovensku sa od roku 1989 realizovalo niekoľko zahraničných grantov v cestovnom ruchu, väčšinou však mali formu vzdelávacích kurzov a poskytovania know–how. Na úrovni regiónov pôsobí niekoľko desiatok regionálnych združení cestovného ruchu. Sú to väčšinou združenia miest a obcí, ktoré financujú aj ich činnosť. Chýba im metodické usmernenie zo strany štátu. Reálnu činnosť vyvíja iba niekoľko z nich. Ich pôsobnosť zvyčajne nie je totožná s administratívno-správnym členením Slovenska. Na úrovni súčasných krajov a okresov patrí cestovný ruch do pôsobnosti krajských a okresných úradov. Pretože však nemajú žiadne kompetencie ani zdroje na podporu odvetvia, ich aktivity sú v tomto smere minimálne. 
Ďalšou zložkou organizačnej štruktúry sú odvetvové (profesijné) zväzy. Vznikali ako reprezentanti záujmov podnikateľských subjektov vo vzťahu k vláde, orgánom štátnej správy,  samosprávy a partnerom regionálnych a miestnych združení cestovného ruchu. Vznikali postupne od roku 1991. V roku 1991 bola založená Slovenská asociácia cestovných kancelárií, v roku 1993 nasledoval Zväz hotelov a reštaurácií SR, v roku 1999 Asociácia penziónov a malých ubytovacích zariadení Slovenska. Jedinou organizáciou, ktorá pretrvala ešte spred roku 1989, je Lavex – Lanovky a vleky ako záujmové združenie. 
V rámci Slovenskej obchodnej a priemyselnej komory a Združenia miest a obcí Slovenska existujú sekcie cestovného ruchu. Záujmy vidieckeho cestovného ruchu zastupuje Slovenský zväz vidieckeho turizmu a agroturizmu. Existuje aj Federácia kempingu a karavaningu. Sú to združenia rôznych podnikateľských subjektov v cestovnom ruchu. Väčšinou však združujú len nepatrný podiel z celkového počtu podnikateľských subjektov v danej oblasti. Členské príspevky stačia len na minimum aktivít. Vzájomná spolupráca je nedostatočná, ich vplyv na miestnej, regionálnej a štátnej úrovni je malý. 
Chýbajúca legislatíva cestovného ruchu sa naplno prejavuje v zlyhávaní činnosti jednotlivých inštitúcií na všetkých stupňoch riadenia cestovného ruchu. Nedostatočné kompetencie a  verejné finančné zdroje na úrovni vlády, znižovanie rozpočtu pre Slovenskú agentúru pre cestovný ruch, ako aj znižovanie financií na podporné programy sú jednou z príčin nepriaznivého vývoja devízových príjmov a návštevnosti Slovenska. Takmer žiadne aktivity v cestovnom ruchu zo strany krajských a okresných úradov spolu s nedostatkom aktivít miestnych a regionálnych združení cestovného ruchu sú príčinou zaostávania rozvoja cestovného ruchu v regiónoch. Rovnako nízky je synergický efekt činnosti odvetvových zväzov v cestovnom ruchu, čo súvisí s ich malou členskou základňou a nedostatočnou spoluprácou. 

Cestovný ruch v konkurenčnom prostredí

	Slovensko je v stredoeurópskom priestore z hľadiska konkurenčného postavenia v zložitej situácii. Okolité štáty a ich úspechy v cestovnom ruchu sú názorným príkladom toho, že v súčasnosti už nerozhoduje len koncentrácia prírodných a kultúrnych atraktivít a ich početnosť, ale predovšetkým  snaha o presadenie sa na trhu cestovného ruchu. Táto snaha sa na jednej strane prejavuje podporou podnikateľského prostredia, budovaním infraštruktúry, organizačných štruktúr ako aj systémovým prístupom a na druhej strane sú jej charakteristickým prejavom útočné až agresívne marketingové kampane organizované národnými agentúrami pre cestovný ruch. Tieto marketingové kampane sú bežnou súčasťou rozpočtov národných agentúr. Ich rozpočty sú však častokrát rádovo niekoľkonásobne vyššie ako celý rozpočet SACR. Priamou konkurenciou Slovenska v cestovnom ruchu sú predovšetkým Poľsko, Česko, Maďarsko a Rakúsko. Nepriamou v širšom chápaní predovšetkým stredomorské štáty a iné európske štáty. Vysoké výdavky na marketing spolu sú teda dôvodom, prečo štáty s nižším stupňom atraktivity ponuky v cestovnom ruchu dosahujú neporovnateľne lepšie výsledky. K tomuto sa samozrejme prvoradosť motívu letnej dovolenky pri mori. Ďalším významným faktorom je návštevnosť hlavného mesta, jeho dopravná dostupnosť a jeho historické tradície. 
Na základe vykonaných analýz je nespochybniteľné, že Slovensko má priaznivé predpoklady na rozvoj cestovného ruchu. Konkurenčnou výhodou, ktorá môže nadobudnúť charakter absolútnej konkurenčnej výhody je nadpriemerne vysoký počet atraktivít cestovného ruchu na relatívne malom území v porovnaní s konkurenciou. Predpokladom jeho zhodnotenia je však ofenzívny marketing. Tento môže napomôcť aj efektívnemu zhodnoteniu investícií do cestovného ruchu realizovaných prostredníctvom podnikateľských subjektov. Ide tu predovšetkým o zvýšenie návštevnosti a vyššie využitie kapacít. Významným faktorom na podporu cestovného ruchu je aj zachovalé prírodné prostredie s vysokým stupňom rozmanitosti a atraktivity a relatívne nízkym znečistením. 
Ofenzívny marketing, vysoký počet atraktivít na malom území, zachovalá príroda, ešte stále lacná pracovná sila a nižšie ceny v porovnaní s konkurenciou tak napriek obdobiu premárnených príležitostí v cestovnom ruchu za posledné desaťročie môžu pre Slovensko vytvoriť unikátnu príležitosť na stredoeurópskom a európskom trhu cestovného ruchu, ktorá sa už v tejto kombinácii faktorov a naviac v spojitosti so vstupom do EÚ nemusí opakovať.

Zhrnutie

V súčasnom období je  rozvoj cestovného ruchu charakteristický nesystémový prístup. Je to dôsledok jeho prierezového charakteru, rôznorodosti záujmov rezortov zainteresovaných na jeho rozvoji, pre ktoré cestovný ruch nie je prioritou a v neposlednom rade aj jeho zaradenie do rezortu Ministerstva hospodárstva. Ani súčasné regionálne orgány štátnej správy  nemajú  kompetencie v oblasti  cestovného ruchu. Ťažisko rozvoja cestovného ruchu je pritom  regiónoch. 
1. Dosiahnutý stupeň rozvoja cestovného ruchu. Rozvoj cestovného ruchu v posledných rokoch bol pomerne komplikovaný. To je hlavná príčina jeho nestabilného vývoja z hľadiska štatistických ukazovateľov na národohospodárskej úrovni, sprevádzaného stagnáciou na regionálnej úrovni a neistotou podnikateľského prostredia. Absolútna rozdrobenosť producentov služieb má za následok neschopnosť spolupracovať na tvorbe súborných produktov (balíkov služieb) v cieľových miestach. Počet účastníkov domáceho cestovného ruchu rástol rýchlejšie ako počet účastníkov aktívneho zahraničného cestovného ruchu a podstatne sa tak zvýšil aj ich podiel v ubytovacích zariadeniach. Rýchlejšie ale rástli výdavky na dovolenku v zahraničí, čo poukazuje najmä na problémy nekomplexnosti pri tvorbe balíkov služieb domácich cieľových miest, ich nízkej kvalite a neprimeranej cene. 
2. Riziká pre rozvoj cestovného ruchu prináša aj vývoj vonkajšieho ekonomického prostredia. Vysoký rast hrubého domáceho produktu v rokoch 1994 - 1998, keď verejné investície vytláčali z ekonomiky súkromné, spôsobil rizikové zadĺženie štátu. Na vládnej úrovni stále prevláda tendencia hľadania veľkých investorov zo zahraničia na úkor podpory malého a stredného podnikania. Stabilným prvkom systému bola dosiaľ Národná banka Slovenska. Ďalší vývoj je ohrozený predovšetkým nejasným vývojom platobnej bilancie v budúcnosti, ktorej stabilitu dnes udržiavajú reštrikčné opatrenia vlády v spotrebe. V budúcnosti to bude predovšetkým štruktúra rastu HDP a dlhodobá konkurencieschopnosť vývozu. Nízky objem vstupu zahraničných investícií a ich vnútorná štruktúra (priame, portfóliové a dlhodobé úvery) sú dôkazom, že proces ozdravenia hospodárstva potrvá ešte dlho. Zlepšenie vývoja môže priniesť úspech pri ozdravovaní domácej bankovej sféry po presunoch klasifikovaných úverov z najväčších bánk a ich následná privatizácia. Tento úspech by mohol priniesť dostupné úvery pri súčasnom znížení úrokových sadzieb a zníženie tlaku na dopyt po zahraničných úveroch. Dopyt bude spolu s uvedenými faktormi v budúcnosti oslabovať aj presun daňového bremena na nepriame dane zaťažujúce spotrebu obyvateľstva, vrátane spotreby v cestovnom ruchu.
3. Vývoj budú v budúcnosti v mnohom určovať zmeny sociálneho prostredia. Predovšetkým to budú nepriaznivé zmeny demografického prostredia, ktoré negatívne ovplyvňujú hospodárstvo štátu a prinesú zmeny v sociálnom systéme. Rast životných nákladov a pokles reálnych miezd nepriaznivo ovplyvňujú rozvoj domáceho cestovného ruchu na Slovensku. Neprimerane nízka úroveň miezd v cestovnom ruchu je jednou z príčin vysokej fluktuácie a znižovania kvality jeho produktu. 
4. Vysokou dynamikou zmien je poznačený vývoj politického a legislatívneho prostredia. Určujúcim faktorom vývoja pritom bude príprava na vstup do EÚ. V procese približovania sa právnemu poriadku EÚ bude potrebné prijať ešte množstvo právnych noriem. Za predpokladu konsolidácie vnútorných pomerov v odvetví, tvorby a prijatia niektorých zákonov a legislatívnych noriem v prospech cestovného ruchu, je možné vytvoriť dobré šance pre rozvoj odvetvia. Doterajší vývoj bol však pravým opakom, keď časté zmeny rozhodujúcich hospodárskych zákonov komplikovali podnikateľské aktivity. 
5. Súčasný stav technologického prostredia je vážnou prekážkou rozvoja cestovného ruchu. Nedostatočná kvalita a rozsah dopravnej infraštruktúry pôsobia proti rozvoju cestovného ruchu. Problémy v tejto oblasti si vyžadujú investície, ktoré nie sú realizovateľné v krátkodobom časovom horizonte. Zmeny v telekomunikáciách sú úspechom a vytvárajú tak aspoň minimálne predpoklady ďalšieho rozvoja. Počet užívateľov Internetu pritom rastie geometricky. Rozvoj cestovného ruchu zároveň do značnej miery ovplyvňuje vývoj bezhotovostného platobného styku. 
6. Aj keď obraz krajiny nepôsobí krajne narušeným dojmom, potešiteľný nie je ani vývoj životného prostredia. Pozitívne sa vyvíjali iba ukazovatele znečistenia ovzdušia. Znečistenie pôd, kontaminácia a erózia pôdy, úbytok flóry a fauny, ako i stupeň poškodenia chránených území predstavujú faktor ohrozujúci ďalší vývoj. Z hľadiska trvalo udržateľného rozvoja cestovného ruchu je nevyhnutné hľadať riešenia, a to aj rozvíjaním ekologicky úsporných foriem cestovného ruchu. 
7. Negatívny bol v mnohom aj vývoj vnútorného prostredia cestovného ruchu. Pokles podielu obyvateľstva na cestovnom ruchu a stagnácia výdavkov na domáci cestovný ruch sú sprievodným znakom nezáujmu o rozvoj cestovného ruchu. Stabilná štruktúra motivácie poukazuje na fakt, že sa na trh neuviedli nové produkty cestovného ruchu. Cestovné kancelárie nie sú zainteresované na rozvoji aktívneho zahraničného cestovného ruchu a žijú z pasívneho zahraničného cestovného ruchu. Preskupovanie dopytu domácich hostí do lacnejších zariadení nižších kategórií a tried je dôsledkom oslabovania poklesu reálnej kúpyschopnosti obyvateľstva. Negatívom vývoja je rast tieňovej ekonomiky v cestovnom ruchu. Ide najmä o nelegálnu výmenu valút a ubytúvanie hostí načierno. Toto všetko sa odohráva súčasne s poklesom podielu rekreácie ako motívu. Stabilita štruktúry zahraničných návštevníkov môže byť vážne ohrozená v prípade nevyprofilovania sa žiadneho nového trhu a výpadku, či poklesu niektorého z existujúcich trhov. 
8. K zásadným zmenám došlo v štruktúre a kvalite ponúkaných služieb. Rast ubytovacích kapacít nastal najmä v nižších kategóriách a triedach, u ktorých je štandard poskytovaných služieb často sporný. Pokles počtu a podielu hotelov*** znamená v konečnom dôsledku oslabenie odvetvia. Pozitívom vývoja je rôznorodosť ponuky. Čiastočné zlepšenie nastalo v osobných horských dopravných zariadeniach modernizáciou a zavedením mechanického zasnežovania, čo zvyšuje šance pre lepšie využitie zimnej sezóny. Skutočný technický stav a výkony osobných horských dopravných zariadení je však možné len odhadnúť, pretože o tom neexistujú žiadne štatistiky. Masový rozvoj cestovných kancelárií priniesol rôznorodosť ponuky organizovaného cestovného ruchu a ostrú cenovú konkurenciu. Cestovné kancelárie však úplne zlyhali v rozvoji organizovania aktívneho zahraničného cestovného ruchu, kde boli ich úspechy len minimálne. Nepriaznivý vývoj pretrváva vo financovaní turistických informačných kancelárií, ktoré sú v značnej miere závislé od miestnych rozpočtov. Prinášajú síce úžitok podnikateľom v cestovnom ruchu, tí sa ale na ich financovaní zatiaľ odmietajú podieľať. Turistické informačné kancelárie dnes čiastočne nahrádzajú aj činnosť nefungujúcich združení cestovného ruchu, pričom by mali byť ich súčasťou. V kvalite nimi poskytovaných služieb existujú značné rozdiely. Napätosť miestnych a mestských rozpočtov zároveň zvyšuje riziko budúceho fungovania združení cestovného ruchu. 
9. Štatistické údaje týkajúce sa rastu investícií v hotelierstve a pohostinstve, najmä stavebných a do softvérovej vybavenosti svedčia o záujme o podnikanie v cestovnom ruchu. Efektívnosť týchto investícií je možné len ťažko odhadnúť, pričom ju zároveň nepriaznivo ovplyvňuje nedostatok marketingových aktivít a zanedbávanie investícií do ľudských zdrojov. Pri raste nezamestnanosti v celom národnom hospodárstve je rast počtu pracovných síl v hotelierstve a pohostinstve pri všetkých jeho problémoch dôkazom vysokej miery životaschopnosti a opodstatnenosti potreby podpory. 
10.  Rozmanitosť prírodného a umelo vytvoreného potenciálu dáva šance na rozvoj zimného a letného cestovného ruchu v horách, mestského a kultúrneho cestovného ruchu, kúpeľného cestovného ruchu a vidieckeho cestovného ruchu. Stupeň poškodenia prírody, architektonických pamiatok, nízke investície, podkapitalizovanie kúpeľov a neschopnosť spolupracovať pri tvorbe súborného produktu oslabujú možnosti zhodnotenia tohto potenciálu. Z hľadiska zahraničného cestovného ruchu je potrebné si uvedomiť, že Slovensko nedisponuje žiadnou absolútnou konkurenčnou výhodou a je neznámou krajinou považovanou za štát bez tradícií (aj v cestovnom ruchu). S tým je v protiklade slabá propagácia produktu Slovenska ako cieľovej krajiny a nízky stupeň koordinácie vzájomných aktivít. 
11. Z hľadiska konkurenčnej pozície na medzinárodnom trhu cestovného ruchu nedošlo v posledných rokoch k zlepšeniu. V susedných štátoch sa cestovnému ruchu venuje značná pozornosť. Do marketingových aktivít a podporných programov sa vkladajú značné prostriedky. Vypracúvajú sa plány rozvoja. Situácia u nás je protikladom a tomu zodpovedajú aj dosiahnuté výsledky. Vývoj v porovnaní s Českou republikou, Maďarskom a Poľskom charakterizujú pre Slovensko straty trhových pozícií, klesajúce podiely, horšiu štruktúru ukazovateľov a pod. Poučných pre Slovensko je niekoľko skutočností. Rozvoj leteckej dopravy má z hľadiska dopravnej dostupnosti veľký význam pre rozvoj cestovného ruchu. V aktívnom zahraničnom cestovnom ruchu pritom nie je možné leteckú dopravu nahradiť cestnou a železničnou, pretože sa to považuje za štandard  (a ani to nie je reálne vzhľadom na stav ciest a železníc). 

Odporúčania z hľadiska podpory produktov cestovného ruchu 

Súčasný stav našich produktov cestovného ruchu a situácia na náročnom medzinárodnom trhu cestovného ruchu nedovoľujú ďalšie odsúvanie razantných  opatrení v tomto odvetví alebo jeho ponechanie na samovývoj. Ako vyplynulo z Marketingovej analýzy produktu a trhu cestovného ruchu Slovenska, jedným z najzávažnejších problémov je nedostatočná tvorivosť v oblasti nových a inovácie existujúcich produktov. Aj z toho dôvodu je u nás  štruktúra motivácie v aktívnom cestovnom ruchu statická a nie sú podchytené nové trhy.  Táto skutočnosť zároveň odďaľuje vyhliadky na vyššie zhodnotenie nášho potenciálu, bonity služieb a zvýšenie cien.

Nosnými produktmi nášho cestovného ruchu sú kultúra, letné a zimné športy a zdravotný cestovný ruch. Práve tu by sa malo začať so zmenami, ktoré by viedli k zvýšeniu počtu turistov a k silnejšiemu ekonomickému dopadu v regiónoch. Nevyhnutnosťou na národnej úrovni je podpora fungovania regionálnych združení cestovného ruchu a predovšetkým vytvorenie podmienok na ich profesionálne riadenie.  

Kultúru predstavuje 14 produktových  skupín, z ktorých najmä hrady, zámky, kaštiele, drevené kostolíky, skanzeny, vodné mlyny a ľudové umenie vyžadujú do budúcnosti  sústredenú a premyslenú podporu. Jednotlivé produktové skupiny potrebujú dôsledné odborné  prevádzkovanie ( všetky činnosti spojené s prípravou, ponukou a predajom v jednotlivých objektoch a areáloch ). Zmeny sa musia týkať aj skvalitnenia priestorového značenia pamiatok, vyznačenia a stráženia parkovísk, dostatku tlačených propagačných materiálov, regionálnych suvenírov a jazykových znalostí zamestnancov prvého kontaktu. Je dôležité vykonávať dôsledný marketing na úrovni regiónu i za jeho hranicami.

Kultúrna ponuka má väčšiu šancu presadiť sa zapojením animačných činností. Tieto môžu lepšie prispieť k  zážitku návštevníkov a k opakovaniu ciest i ústnemu šíreniu dobrého mena. Podporu si zasluhuje časté uvádzanie spoločenských a folklórnych produkcií priamo v areáloch s kultúrnymi pamiatkami, najmä počas hlavnej turistickej sezóny. 

Letné a zimné športy v naších strediskách cestovného ruchu nedosahujú očakávané ekonomické efekty. Nízka výkonnosť je predovšetkým v oblasti doplnkových služieb. Strediská, v ktorých je minimálne 500 lôžok, potrebujú viacúčelové spoločensko-zábavné centrá, rozšírenie možností na trávenie voľného času pri nepriaznivom počasí a profesionálny marketing.

Zdravotný cestovný ruch predstavuje do budúcnosti najperspektívnejší produkt. Podporu  potrebujú v prvom rade prírodné liečebné kúpele s celoštátnym významom ( Číž, Korytnica, Štós, Lúčky, Nimnica, Lučivná, Brusno i ďalšie ). Jednotlivé liečebné strediská disponujú nedostatočnou ubytovacou kapacitou v množstve i kvalite. Okrem toho potrebujú obnovu a modernizáciu aj liečebné zariadenia. Tretím nedostatkom tejto skupiny kúpeľov je obmedzený marketing. 

Rastúci záujem o naše termálne kúpaliská otvára nové možnosti. Avšak až 90% z vyše 40 – tich slúži verejnosti  len počas krátkej letnej sezóny. Podpora v podobe pomoci pri výstavbe krytých a celoročne využívaných termálnych kúpalísk by mohla výrazne predĺžiť sezónu a záujem verejnosti by sa tak rozložil aj do medzisezónnych období. Menej známe miesta a strediská s termálnymi kúpaliskami potrebujú zároveň skvalitniť základné služby a vybudovať sieť doplnkových služieb. Regióny, v ktorých sa nachádzajú termálne kúpaliská, potrebujú podporu aj v podobe profesionálneho pracovníka na celoročný marketing.

	Ostatné produkty cestovného ruchu si vyžadujú zmeny v oblasti inovácie. Ponuka základných a doplnkových služieb sa nachádza v mnohých strediskách cestovného ruchu na nízkej úrovni. V známych a vyhľadávaných regiónoch sa kvalita služieb postupne zlepšuje. Prírodné dedičstvo a vidiecky cestovný ruch majú limitované možnosti tvorivosti a inovácie. Rezervy sú najmä v sekundárnej ponuke. Gastronómia, kongresový cestovný ruch a incentívna turistika predstavujú najviac nových príležitostí. Najmä širšia ponuka národných a regionálnych jedál môže pri pobyte zahraničných návštevníkov prispieť k umocneniu zážitkov a celkovej spokojnosti.

 
Doložka finančných, ekonomických, environmentálnych vplyvov
a vplyvov na zamestnanosť

a)	Schválenie predkladaného informatívneho materiálu nepredpokladá nároky na verejné financie.

b)	Schválenie predkladaného materiálu nebude mať v súčasnom období finančný dosah na obyvateľov, hospodárenie podnikateľskej sféry a iných právnických osôb. Dôsledná znalosť slovenských produktov a trhov cestovného ruchu napomôže decíznym orgánom, samosprávnym orgánom i podnikateľskej sfére k prehĺbeniu poznania a k lepšej orientácii v rozvoji jednotlivých produktov a trhov cestovného ruchu. Zároveň môže prispieť k prehĺbeniu marketingových aktivít štátnej propagácie, prispieť k prehĺbeniu pozitívneho pôsobenia a vnímania Slovenska ako vyspelej krajiny a zaujímavého cieľa cestovného ruchu.

c)	Schválenie predkladaného materiálu nebude mať vplyv na životné prostredie.

d)	Schválenie predkladaného materiálu nebude mať priamy vplyv na zamestnanosť, dôsledná znalosť produktov a trhov cestovného ruchu môže mať vo svojich dôsledkoch pozitívny vplyv na zvýšenie zamestnanosti.