Príloha

k Základnému rámcu pre pôsobenie Slovenskej republiky
v Bezpečnostnej rade Organizácie Spojených národov v rokoch 2006-2007
(rámcové pozície SR)

EURÓPA

Kosovo

Latentný medzietnický konflikt eskaloval v roku 1989, keď vláda Slobodana Miloševiča obmedzila autonómiu tejto srbsko-čiernohorskej provincie. V marci 1998 BR OSN prijala rezolúciu č. 1160, ktorou odsúdila nadmerné používanie sily zo strany srbských ozbrojených zložiek, ako aj teroristické akcie tzv. Kosovskej oslobodzovacej armády a zaviedla sankcie voči bývalej JZR a Kosovu. Po neúspechu rokovaní v Rambouillet sa dňa 23.3.1999 začali vzdušné útoky NATO proti bývalej Juhoslávii - operácia „Allied Force“. Dňa 9.6.1999 boli na základe dohody medzi NATO a bývalou JZR zastavené letecké útoky NATO a postupne stiahnuté srbské ozbrojené jednotky z Kosova. Dňa 10.6.1999 prijala BR OSN rezolúciu č. 1244, ktorou zriadila Misiu OSN pre dočasnú správu Kosova (UNMIK) a ktorou NATO dostalo mandát na vojenskú časť operácie OSN v Kosove. BR OSN dňa 12.12.2003 schválila dokument „Štandardy pre Kosovo“, ktorý vychádza z rezolúcie č. 1244 (1999) a pomenúva 8 základných politických oblastí, ktorých plnenie je podmienkou začatia rokovaní o konečnom politickom štatúte Kosova (formula „štandardy pred štatútom“). Dokument bol odsúhlasený predstaviteľmi Provizórnych inštitúcií samosprávy Kosova (PISG) a UNMIK. Dňa 31.3.2004 vstúpil do platnosti Plán implementácie Štandardov pre Kosovo (KSIP), ktorý konkretizuje opatrenia, ktoré musia byť splnené pre napĺňanie štandardov. Na základe záverov správy nórskeho veľvyslanca pri NATO K. Eideho BR OSN dňa 9. 11. 2005 schválila vymenovanie bývalého prezidenta Fínska M. Ahtisaariho zvláštneho predstaviteľa GT OSN pre rokovanie o budúcom štatúte Kosova. 

Rámcová pozícia SR:
Slovensko silno podporuje zachovanie základných princípov rezolúcie BR OSN 1244 a vo vzťahu k budúcemu usporiadaniu Kosova a v prvom rade princíp vyjadrený formulou „štandardy pred štatútom“.
Podporujeme začatie rozhovorov o budúcom štatúte oblasti v zmysle záverov správy špeciálneho vyslanca GT OSN K. Eideho, ktorú 24. 10. 2005 prerokovala BR OSN. Výsledkom rozhovorov by malo byť kompromisné riešenie akceptované zainteresovanými stranami, ktoré by z dlhodobého hľadiska zabezpečilo stabilitu nielen samotného Kosova, ale aj celého regiónu Západného Balkánu. 
V súlade so závermi Eideho správy považujeme za dva najzávažnejšie problémy Kosova nedostatočný pokrok pri budovaní právneho štátu (pocit beztrestnosti, nerešpektovanie majetkových práv) a medzietnické vzťahy. Pocit neistoty kosovských Srbov nie je len vecou ich vnímania, ale zakladá sa na skutočnosti. 
Vítame rozhodnutie o vytvorení misie M. Ahtisaariho ako zvláštneho predstaviteľa GT OSN, ktorého úlohou bude viesť negociačný tím o určení budúceho štatútu. Máme mimoriadny záujem aj dostatočnú expertízu buď sa priamo podieľať sa na práci tohto tímu alebo s ním úzko spolupracovať. Chceme sa zúčastňovať na rokovaniach zainteresovaných krajín a zároveň sa priamo podieľať na tvorbe odporúčaní a záverov.
Proces stanovenia budúceho štatútu by mal napredovať uvážlivo a so značnou opatrnosťou. Sme presvedčení, že unáhlené riešenie bude jednou z najhorších alternatív. Výsledok tohto procesu by mal byť predovšetkým realizovateľný a dlhodobo udržateľný. V súčasnosti je dôležitejšie rozbehnúť proces ako prejudikovať jeho výsledok.
Domnievame sa, že jednou z charakteristických čŕt kvalitného výsledku procesu určenia budúceho štatútu by mal byť súhlas kosovských Albáncov, kosovských Srbov, ale aj Srbska. Z tohto dôvodu je dôležité, aby maximálna časť zo záverečnej dohody bola dosiahnutá v priamej diskusii. Podľa nášho názoru je „dočasná nedohoda“ lepšou alternatívou než rýchle a vnútené riešenie, ktoré zanechá jednu alebo druhú stranu v pozícii porazeného s túžbou po odvete.
Sme toho názoru, že jedným z dobrých základov pre ďalšie úvahy o budúcom usporiadaní Kosova sú aj závery Balkánskej komisie vedenej D. Amatom.
Srbskej strane chceme byť nápomocní v súvislosti s prijímaním pragmatických pozícií, rešpektujúc pritom potrebu srbskej politickej elity zachovať si vlastnú tvár. 
Vyslovujeme sa za aktívnu účasť EÚ v negociačnom procese a taktiež pri implementácií jeho výsledku. Za kľúčový moment považujeme zachovanie európskej perspektívy pre celý región Západného Balkánu. EÚ by mala jasne deklarovať pripravenosť prevziať vedúcu úlohu v ďalšom procese normalizácie situácie v Kosove. Váha OSN už dnes klesá v prospech rastúcej úlohy EÚ. Tento proces by mal pokračovať. Prevzatie plnej zodpovednosti EÚ predpokladáme vzápätí po dosiahnutí dohody o štatúte. 
Súhlasíme s postojom komisára EÚ pre rozširovanie O. Rehna, ktorý sa vyjadril za začatie rokovaní o štatúte Kosova s tým, že tieto nesmú ohroziť rozhovory medzi EÚ a Srbskom a Čiernou Horou o stabilizačnej a asociačnej dohode.
Považujeme za nevyhnutné zaistiť úzku súčinnosť medzi EÚ a USA pri riešení štatútu  Kosova. Aj keď sú postoje USA a EÚ rozdielne v otázke rýchlosti celého procesu, v aktívnom dialógu je potrebné hľadať kompromisné riešenie.

Cyprus

Samostatná Cyperská republika vznikla v roku 1960. Medzietnický konflikt vypukol v decembri 1963 po tiahlej ústavnej kríze. Eskaláciou násilia na Cypre sa BR OSN prvýkrát zaoberala dňa 27.12.1963. Po neúspešných pokusoch o nastolenie mieru prijala BR OSN dňa 4.3.1964 OSN rezolúciu č. 186 (1964), ktorou navrhla vytvorenie mnohonárodných síl na udržanie mieru na Cypre – UNFICYP, ktoré začali operovať v teréne 27.3.1964. Po štátnom prevrate (15.7.1974) síl vystupujúcich za zjednotenie s Gréckom, nasledovala vojenská intervencia Turecka (bez mandátu BR OSN). V dôsledku týchto udalostí došlo k rozdeleniu ostrova na južnú grécku a severnú tureckú časť (neuznanú Severocyperskú republiku uznalo len Turecko). Prímerie nadobudlo platnosť 17.8.1964. Mandát UNFICYP (6-mesačný) bol predĺžený 15.6.2005 rezolúciou BR OSN č. 1604 (2005). GT OSN K. Annan predložil plán Komplexného urovnania Cyperského problému, ktorého finálna verzia bola odmietnutá gréckou časťou a naopak prijatá turecko-cyperskou v referendách v marci 2004. 

Rámcová pozícia SR:
Slovensko podporuje mierové, spravodlivé a trvalé riešenie cyperskej otázky pri zachovaní územnej integrity, nezávislosti a medzinárodnoprávnej subjektivity Cypru s cieľom vytvorenia dvojzonálnej bikomunitnej federatívnej republiky. Riešenie cyperskej otázky sa musí opierať o princípy medzinárodného práva, predovšetkým príslušné rezolúcie OSN a dohody z rokov 1977 a 1979.
Prostredníctvom aktivít nášho veľvyslanectva v Nikózii hodláme aj naďalej napomáhať pri organizovaní pravidelných bikomunitných stretnutí, ktoré prispievajú k zbližovaniu turecko-cyperskej a grécko-cyperskej komunity, a tým aj k urovnaniu problému. S podporou medzinárodného spoločenstva sme pripravení povýšiť existujúci formát na vyššiu úroveň a sprostredkovať rozhovory medzi reprezentantmi gréckej a tureckej komunity prípadne aj na Slovensku.
Veľký význam naďalej prikladáme pôsobeniu vyčlenených jednotiek ozbrojených síl SR v jednotkách mierových síl OSN - UNFICYP. V súčasnosti na Cypre pôsobí 196 príslušníkov OS SR.
Podporujeme snahy EÚ o ukončenie hospodárskej izolácie severnej časti Cypru, a tým aj ekonomický rozvoj turecko-cyperskej komunity, čo by malo prispieť k zbližovaniu obidvoch komunít a vytváraniu pôdy pre znovuzjednotenie ostrova. Na druhej strane SR nepodporuje iniciatívy, ktoré by mohli smerovať k uznaniu tzv. Severocyperskej tureckej republiky (TRNC).

Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (MTTJ)

Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu bol zriadený na základe rezolúcií BR OSN č. 808 (1993) a č. 827 (1993). Rezolúcia BR OSN č. 1534 (2004) opakovane potvrdila nutnosť uskutočnenia súdnych procesov voči osobám obvineným zo zločinov proti medzinárodnému humanitárnemu právu a vojnových zločinov a vyzvala Srbsko a Čiernu Horu, Chorvátsko, Bosnu a Hercegovinu, najmä jej časť Republiku srbskú k zintenzívneniu spolupráce. Kľúčovými prípadmi ostávajú R. Karadžič,  gen. R. Mladič a gen. A. Gotovina. 

Rámcová pozícia SR:
Slovensko sa plne stotožňuje s pozíciami Rady EÚ, ktoré sú zamerané na zabezpečenie účinného a efektívneho vykonávania mandátu MTTJ a to najmä vo vzťahu k osobám, ktoré napomáhajú osobám obžalovaným z vojnových zločinov. Okrem iného ide o zmrazenie všetkých finančných prostriedkov a hospodárskych zdrojov osôb, ktoré MTTJ obžaloval z vojnových zločinov a nie sú zatiaľ vo vyšetrovacej väzbe tribunálu, vrátane Karadžiča, Mladiča, Gotovinu.

Gruzínsko/Abcházsko

Medzietnický konflikt na území Gruzínskej republiky. V krajine pôsobí misia UNOMIG zriadená rezolúciou BR OSN č. 858 (1993). Jej hlavnou úlohou je zabrániť opakovanému vypuknutiu otvoreného ozbrojeného konfliktu medzi Gruzínskom a medzinárodne neuznanou Abcházskou republikou. V máji 1994 bola oboma konfliktnými stranami podpísaná v Moskve dohoda o prímerí a do Gruzínska boli vyslané mierotvorné sily SNŠ. V decembri 1996 bola na základe rezolúcie BR OSN č. 1077 (1996) zriadená v rámci misie UNOMIG Kancelária pre ľudské práva, ktorá je personálne dobudovaná v súčinnosti s Úradom vysokého komisára OBSE pre ľudské práva. Mandát misie UNOMIG bol 29. 7. 2005 predĺžený na ďalších 6 mesiacov (do 31. 1. 2006).

Rámcová pozícia SR:
Slovensko plne podporuje územnú celistvosť Gruzínska. Na druhej strane upozorňujeme na potrebu rozsiahlej autonómie pre Abcházsko, ktorá by zaistila regiónu samostatnosť v rozhodovaní minimálne v rozsahu iniciatívy prezidenta Saakašviliho pre Južné Osetsko. 
EÚ síce nemá spoločnú pozíciu ku konfliktu, avšak usiluje sa viesť politický dialóg s Gruzínskom o Abcházskom konflikte prostredníctvom  špeciálneho predstaviteľa EÚ pre Južný Kaukaz a v rámci štruktúrovaného dialógu na základe Dohody o partnerstve a spolupráci. V blízkej budúcnosti začnú konzultácie o Akčnom  pláne Európskej susedskej politiky pre Gruzínsko, ktorý stanoví aj ciele/úlohy týkajúce sa posilnenia úsilia Gruzínska a EÚ k dosiahnutiu mierového usporiadania Abcházskeho konfliktu.

BLÍZKY A STREDNÝ VÝCHOD

Blízky východ

	Od konca II. svetovej vojny a založenia OSN prežíva Blízky východ viacrozmerný konflikt, ktorý z pohľadu BR OSN možno tematicky rozdeliť do troch základných okruhov: otázka Palestínčanov a ich Izraelom po r. 1967 okupovaných území (pásmo Gazy a Západný breh rieky Jordán); sýrske Golanské výšiny, okupované Izraelom po r. 1967; Libanon a jeho štátny a politický vývoj v súvislosti so sťahovaním všetkých cudzích vojsk z jeho územia na základe rezolúcie BR OSN 1559 (2004). 
	Rezolúciou BR OSN č. 1595 (2005) bola zriadená Medzinárodná nezávislá vyšetrovacia komisia OSN (UNIIIC) na prešetrenie okolností atentátu na bývalého libanonského premiéra Ráfika Haríriho, ku ktorému došlo 14. februára 2005. 
	Ťažiskom mierového usporiadania na Blízkom východe sú rezolúcie BR OSN č. 242 (1967), 338 (1973) a 1397 (2002) a princíp výmeny územia za mier. Rezolúciou č. 1515 (2003) BR OSN oficiálne potvrdila tzv. cestovnú mapu (Road Map) Kvarteta (pozostáva z predstaviteľov USA, Ruskej federácie, EÚ, OSN), ako konkrétny a praktický plán vedúci k definitívnemu a trvalému riešeniu izraelsko-palestínskeho sporu. V oblasti pôsobia 3 mierové misie OSN: UNDOF (zriadená rezolúciou BR OSN č. 350 (1974)), UNTSO (rezolúcia č. 50 (1948)), v ktorých má SR účasť a UNIFIL (rezolúcie 425 a 426 (1978)).

Rámcová pozícia SR k izraelsko-palestínskemu konfliktu:
Slovensko ocenilo rýchlu a usporiadanú evakuáciu židovských osád z Gazy a severnej časti Západného brehu Jordánu. Budeme sa zasadzovať o to, aby evakuácia bola kompletná a aby tento akt bol tiež začiatkom obnovenia plnenia „cestovnej mapy“ blízkovýchodného Kvarteta.
Komplikovaná situácia pretrváva na palestínskej scéne. Veríme, že napriek existujúcim ťažkostiam na obidvoch stranách konfliktu bude Izrael naďalej vychádzať v ústrety M. Abbasovi (napr. realizáciou ďalších krokov v súlade so závermi summitu v Sharm el-Sheikhu). V rámci svojich možností sa budeme zasadzovať o to, aby sa pomoc Palestínskej autonómnej samospráve pri obnove Gazy dostala čo najskôr.
Evakuáciu židovských osád a izraelských ozbrojených síl z Gazy a časti Západného brehu Jordánu  vnímame z pohľadu  Palestínčanov a ich súčasného vedenia ako reálnu šancu ukázať, že s pomocou medzinárodného spoločenstva sú schopní zhostiť sa úlohy tvorcu svojho budúceho suverénneho štátu a budovateľa stabilnej ekonomiky a prosperujúcej demokratickej spoločnosti.
V mierovom procese by mala byť, aj po evakuácii z Gazy, zachovaná istá kontinuita krokov a postupov, aby sa predišlo hrozbe obnovenia palestínskeho násilia. Sme presvedčení, že pre ďalší chod udalostí je potrebné zachovať pokoj zbraní. Za dôležité považujeme predovšetkým odzbrojenie Hamasu a ďalších radikálnych organizácií.
Podporujeme aktivity blízkovýchodného Kvarteta. Oceňujeme jeho vyhlásenie z posledného zasadania v New Yorku  dňa 20. 9. 2005. Dúfame, že politické kruhy Palestínskej samosprávy i Izraela využijú existujúce pozitíva novej politickej reality pre zintenzívnenie kontaktov a dialógu s blízkovýchodným Kvartetom a jeho jednotlivými členmi v záujme urýchleného obnovenia plnenia „cestovnej mapy“. SR sa podieľa na formulovaní stanovísk a politiky EÚ k blízkovýchodnému mierovému procesu. Zapojila sa do projektu podpory palestínskej polície – misie EUPOL COPPS, podporila aj monitorovaciu misiu EÚ na hraničnom priechode v Rafahu.
Nemenej dôležité pre celkový vývoj situácie budú aj ďalšie udalosti v regióne, ako januárové parlamentné voľby do Palestínskej legislatívnej rady (25. 1. 2006), na ktoré SR nominovala svojich pozorovateľov, či do izraelského Knessetu plánované na prvý štvrťrok 2006.
Považujeme za nevhodné, aby sa na palestínskych voľbách zúčastnila teroristická organizácia priamo sa hlásiaca k idei deštrukcie Štátu Izrael, rozhodnutie o účastníkoch volieb je však v rukách Palestínskej samosprávy.

Rámcová pozícia SR vo vzťahu k situácii v Libanone a Sýrii:
So záujmom a sympatiami Slovensko sleduje nielen prebiehajúci proces obnovy občianskou vojnou zničeného Libanonu a jeho ekonomického potenciálu, ale tiež vnútropolitický vývoj v krajine po stiahnutí sa sýrskych vojsk, ktorý prináša nové výzvy a od ktorého je očakávané upevnenie vnútropolitického i zahraničnopolitického postavenia Libanonu.
Podľa nášho názoru môže mať tento krok pozitívny dopad aj na urýchlenie začatia rokovaní o mierovom usporiadaní vzťahov medzi Sýriou a Izraelom a taktiež Izraelom a Libanonom, čo celkovo prispeje k stabilizácii politickej a bezpečnostnej situácie na Blízkom východe.
Odsudzujeme akty násilia uskutočnené odporcami zmien v Libanone. V kontexte bombových teroristických atentátov množiacich sa v poslednom období v Libanone a jeho hlavnom meste Bejrúte sa v plnom rozsahu stotožňujeme so všetkými iniciatívami EÚ a OSN dosiahnuť medzinárodné prešetrenie všetkých okolností atentátov, nájdenia a potrestania ich organizátorov a vykonávateľov. 
Sme za dôsledné uplatňovanie všetkých relevantných rezolúcií OSN, vrátane poslednej jednomyseľne schválenej rezolúcie BR OSN č. 1636, ktorá vychádza zo správy Mehlisovej komisie. Sýria musí bezpodmienečne a transparentne spolupracovať s UNIIIC, pokiaľ sa chce vyvarovať ďalším následkom namiereným v prvom rade voči zodpovedným členom sýrskeho vedenia. 
Slobodné a jednoznačné občianske rozhodnutie libanonského ľudu požadovať urýchlené stiahnutie a úplný odchod sýrskych vojenských a bezpečnostných zložiek z Libanonu podporené tlakom medzinárodnej verejnosti chápeme ako jednoznačný prejav jeho vôle rozhodovať o živote vo svojej vlasti a v celkovom kontexte aj ďalšom vývoji v riešení arabsko-izraelského konfliktu.
Plne rešpektujeme slobodný výber libanonského ľudu a demokratický priebeh nedávnych parlamentných volieb, napriek skutočnosti, že niektoré prosýrsky orientované sily sa ich snažili všemožne ovplyvniť. Veríme, že nový demokratický zvolený parlament, ktorý reprezentuje široké libanonské politické či etnicky a nábožensky zložené spektrum voličov a obyvateľstva, bude riadiť krajinu tým správnym smerom.
SR sa zasadzovala za dôkladné zváženie vhodnosti požiadavky Izraela na zaradenie organizácie Hizballáh na listinu EÚ teroristických organizácií. Opodstatnenosť tohto kroku sa preukázala vo výsledkoch druhého kola volieb v južnej časti krajiny, kde so zdrvujúcou väčšinou hlasov voličov táto politická strana získala 23 mandátov v budúcom parlamente.
Plne sa zasadzujeme za požiadavku medzinárodného spoločenstva aj o dôkladné naplnenie rezolúcie BR OSN č. 1595 zo strany Sýrie vo všetkých jej aspektoch. Sýria tak doteraz neurobila, čo vôbec nesvedčí o pozitívnom chápaní prebiehajúcich globálnych zmien v regióne Blízkeho a Stredného východu zo strany prezidenta B . Assada a celého sýrskeho vedenia.
Napriek pozitívnym demokratizačným tendenciám a zmenám v regióne Blízkeho a Stredného východu považujeme za zarážajúci prístup sýrskeho prezidenta B. Assada k otázkam spolupráce sýrskych a amerických spravodajských služieb, ktoré Sýria jednostranne prerušila v júli t.r., čím zabránila vytváraniu vhodných podmienok pre riešenie bezpečnostných otázok regiónu predovšetkým v kontexte rýchlejšieho ukončenia vojny v Iraku.
Nové demokratizačné opatrenia v spoločnosti nenašli patričnú odozvu ani na júnovom zjazde sýrskej Strany arabskej obrody (BAAS) a prezidentom B. Assadom deklarovaný záujem presadiť na ňom ekonomické a politické reformy bol nedostatočne dôrazne presadzovaný bez patričného úspechu, čím ani nevytvoril predpoklady pre zmenu prístupu medzinárodného spoločenstva k tejto významnej krajine regiónu. Na druhej strane sme si vedomí, že medzinárodné spoločenstvo nemá záujem na vyhrotení vzťahov so Sýriou, keďže súčasná vládna moc nemá v krajine reálnu alternatívu. 

Irak

Po zvrhnutí režimu S. Husajna r. 2003, ukončení Prechodnej koaličnej správy (CPA) v júni 2004 na základe rezolúcie BR OSN 1546 (2004) a obnovení plnej suverenity Iraku, čaká krajinu odsekom 4 tejto rezolúcie stanovený harmonogram politickej, spoločenskej a ekonomickej tranzície. V Iraku pôsobia na základe mandátu BR OSN Mnohonárodné sily (SR je členom) a misia OSN UNAMI. Diskutovanou je i otázka odzbrojenia Iraku, ktorú ma na starosti UNMOVIC, zriadený rezolúciou BR OSN 1284 (1999). Rezolúcia BR OSN č. 1483 (2003) rozhodla o (1) zrušení všetkých civilných sankcií uvalených na Irak v dôsledku jeho invázie do Kuvajtu v roku 1990 a (2) ukončení programu OSN „ropa za potraviny“ v lehote 6 mesiacov od prijatia tejto rezolúcie. V súčasnosti GT OSN prijíma potrebné opatrenia na riadne a včasné ukončenie programu OSN „ropa za potraviny“ berúc do úvahy pretrvávajúce záväzky a potreby predajcov a kupujúcich. Na základe rezolúcie BR OSN č. 1518 (2003) bol zriadený sankčný výbor, ktorý v súlade s odsekmi 19 a 23 rezolúcie BR OSN č. 1483 (2003) identifikuje osoby a organizácie spojené s bývalým irackým režimom S. Husajna, ktorých financie, fondy a aktíva majú byť zmrazené  a prevedené do DFI - Irackého rozvojového fondu. Na základe odsekov 1 a 2 rezolúcie 1518 (2003) výbor pokračuje v aktualizácii zoznamu týchto osôb a organizácií.

Rámcová pozícia SR:
Vychádzajúc z princípov demokracie, právneho štátu a rešpektovania ľudských práv sa Slovensko na základe rezolúcie BR OSN č. 1546 aktívne zapojilo do mnohonárodnej koalície v Iraku a do operácie Iracká sloboda. Poslanie tejto misie nebolo doteraz naplnené. Uvítali sme rezolúciu BR OSN, ktorou rozhodla o predĺžení mandátu mnohonárodných síl do konca roku 2006. V tejto chvíli preto neuvažujeme o prípadnom stiahnutí našich jednotiek z územia Iraku, ale sme pripravení tak urobiť, ak nás o to požiada iracká vláda. 
Súčasná prítomnosť efektívneho zastúpenia Slovenskej republiky v Bagdade je jedným zo základných zahraničnopolitických aktív Slovenskej republiky v rámci svetovej koalície bojujúcej proti všetkým formám medzinárodného terorizmu, vkladom do transatlantického partnerstva a pokračovaním vlastného záujmu o ďalší rozvoj vzťahov s Irakom formou poskytovania humanitárnej pomoci a budúcej spolupráce v oblasti hospodárstva, kultúry, vedy a výskumu. 105 príslušníkov OS SR je súčasťou medzinárodnej koalície pôsobiacej v Iraku.
SR prijala s potešením výsledok referenda v Irackej republike zo dňa 15. 10. 2005, v ktorom 79 % irackých občanov podporilo text novej ústavy. Vysokou účasťou irackí voliči vyjadrili podporu celosvetovému úsiliu koalície v boji proti terorizmu, a ktorí sa napriek neutíchajúcemu násiliu a teroristickým útokom referenda zúčastnili. 
Uskutočnenie referenda považujeme za dôležitý krok irackého ľudu na ceste budovania demokratického a právneho štátu. Schválením novej ústavy sa vytvorili predpoklady na usporiadanie parlamentných volieb 15. 12. 2005 a následné menovanie ústavnej vlády, čím vyvrcholí demokratizačný proces v Iraku.
Konkrétnym prínosom SR v otázke zvyšovania bezpečnosti je prebiehajúci výcvik 15 príslušníkov irackých bezpečnostných a policajných zložiek v SR v dňoch 6.11.-22.12.2005.
Vláda SR podporila zriadenie asistenčnej misie OSN v Iraku UNAMI a na jej podporu vyčlenila 50 tis. €. 
SR odpustila civilný dlh Iraku voči SR vo výške 1,13 mil. USD, čo je náš príspevok k spoločnému úsiliu medzinárodného spoločenstva pomôcť rôznymi formami tejto krajine.
V rámci EÚ podporujeme misiu EUJUST LEX, ktorej cieľom je podpora a asistencia irackým orgánom pri vytváraní nových zákonov v rôznych oblastiach práva, ako i odovzdávanie skúseností právnych odborníkov.

Irak/Kuvajt

Po ukončení okupácie Kuvajtu Irakom r. 1991, ostáva stále nedoriešená otázka vrátenia všetkého Irakom zhabaného kuvajtského majetku, vrátane národných archívov, otázka osudu nezvestných Kuvajťanov a občanov tretích krajín, ako i otázka kuvajtských pohľadávok a nárokov na reparáciu, ktoré zastrešujú rezolúcie BR OSN č. 687 (1991) a 1284 (1999). Na základe rezolúcie BR OSN č. 692 (1991) bola zriadená Kompenzačná komisia OSN a  Kompenzačný fond OSN so sídlom v Ženeve. Komisia v súlade s rezolúciou BR OSN č. 687 (1991) spracováva požiadavky a vypláca kompenzácie za straty v dôsledku irackej invázie a okupácie Kuvajtu r. 1990. 

Rámcová pozícia SR:
Slovensko podporuje spravodlivé riešenie otázky vrátenia majetku a kompenzácií za straty v dôsledku irackej invázie a okupácie Kuvajtu z roku 1990, ako i objasnenie osudu nezvestných osôb v súlade s prijatými rezolúciami BR OSN.  

ÁZIA A TICHOMORIE

Afganistan

Po zvrhnutí talibanského režimu r. 2001 pokračuje v Afganistane proces rekonštrukcie, stabilizácie, národného uzmierenia, ako i humanitárnej pomoci. OSN repatriovala okolo 2 miliónov utečencov, ďalší však ostávajú v táboroch, najmä v Iráne a Pakistane. V krajine pôsobí pod mandátom OSN misia ISAF zriadená rezolúciou BR OSN č. 1386 (2001) a misia OSN UNAMA zriadená rezolúciou BR OSN č. 1401 (2002). Diskutovanou je i otázka boja proti terorizmu, Al-Kájde a pašovaniu drog.

Rámcová pozícia SR:
Slovensko podporuje iniciatívy medzinárodného spoločenstva smerujúce k poskytovaniu dlhodobej a systémovej pomoci afgánskej vláde v procese demokratizácie spoločnosti, pri budovaní stabilného právneho štátu a obnove hospodárstva. SR je pripravená podieľať sa na obnove Afganistanu v rámci realizácie Kábulskej agendy, ktorej vyhlásenie sa pripravuje na január 2006. 
 Vojenská prítomnosť SR v rámci síl NATO/ISAF bude pokračovať (v rozsahu do 50 osôb), takisto bude v primeranom rozsahu pokračovať rozvojová pomoc prostredníctvom PRT. Ako súčasť rozvojovej pomoci odpustila SR Afganistanu celý jeho dlh vo výške cca 30 mil. USD. Zdôrazňovaná bude potreba boja proti drogám, boja proti terorizmu, riešenie návratu utečencov z Európy aj susediacich krajín a nasmerovanie afganského hospodárstva na cestu trvalo udržateľného rozvoja. SR je pripravená aktívne participovať na realizácii tzv. post-bonnskej agendy, ktorej schválenie sa predpokladá na konferencii k budúcnosti Afganistanu pripravovanej britskou vládou na január 2006. 

India/Pakistan

Spor v otázke Kašmíru bol príčinou štyroch ozbrojených konfliktov medzi Indiou a Pakistanom. Od r. 2003 medzi obidvomi krajinami prebieha obsiahly dialóg, vedúci k postupnému otepleniu vzťahov. V novembri 2003 bolo dohodnuté zastavenie paľby pozdĺž kontrolnej línie v Kašmíre, uskutočnili sa dve kolá expertných rokovaní s cieľom prijatia konkrétnych opatrení na rozvoj širšej bilaterálnej spolupráce a  súčinnosti  v politickej, hospodárskej, vojenskej a ďalších oblastiach. V oblasti je stále funkčná misia OSN UNMOGIP zriadená rezolúciou BR OSN č. 91 (1951) ako nasledovníčka komisie OSN UNCIP. Misia monitoruje prímerie medzi Indiou a Pakistanom v štáte Jamu a Kašmír.

Rámcová pozícia SR:
V rámci spoločnej pozície EÚ Slovensko politicky podporuje vedenie vzájomného dialógu (tzv. composite dialogue) medzi Indiou a Pakistanom a usporiadanie vzťahov a stabilizáciu situácie v regióne z dôvodu ich dlhotrvajúceho sporu o Kašmír. EÚ sa významne angažovala v tomto spore najmä v roku 2002 pri riešení vážnej krízy v indicko-pakistanských vzťahoch.
Veľký význam prikladáme prehláseniu premiéra M. Singha a prezidenta Musharrafa z apríla 2005 o nezvratnosti mierového procesu medzi Indiou a Pakistanom. 
Podporujeme zároveň úsilie Pakistanu zamedziť činnosť teroristov zo svojho územia a vyjadrujeme uspokojenie nad započatím kontaktov Indie so širším spektrom kašmírskych politických strán.
Domnievame sa, že nedávne zemetrasenie, ktoré postihlo najviac práve oblasť Kašmíru, resp. Pakistan ako taký, môže byť napriek svojmu tragickému rozmeru katalyzátorom vzájomného zbližovania a východiskovým bodom na ukončenie sporu a normalizáciu indicko-pakistanských vzťahov. Podobne tomu bolo v prípade katastrofy tsunami v decembri 2004 v Ázii, ktorej následky podnietili ochotu Acehu a indonézskej vlády k mierovému riešeniu situácie v provincii. 
Predmetný problém pokladáme za bilaterálnu záležitosť oboch krajín, napriek tomu budeme v rámci EÚ i naďalej nepriamo pôsobiť na obe strany, aby aktívne napredovali k uzmiereniu a zabezpečeniu stability a bezpečnosti v regióne. Konflikt je osobitý aj tým, že obe sporné strany patria do jadrového klubu.

Papua Nová Guinea
	
Po dekáde ozbrojeného konfliktu, obe strany: Bougainville a PNG, podpísali prímerie v októbri 1997 (Burnham Truce) a v apríli 1998 tzv. Arawa Agreement potvrdil permanentné prímerie. V auguste 2001 obe strany podpísali Bougainville Peace Agreement a požiadali OSN o pomoc pri jeho implementácii. Dohoda pozostávala z 3 častí: autonómia, referendum a odzbrojenie. Od r. 2004 pôsobí v Bougainville zvláštna politická misia OSN UNOMB, ako pokračovateľ politického úradu UNPOB. UNOMB je v súčasnosti v likvidačnej fáze, mandát skončil 30. júna 2005. 15. júna 2005 v predsedníckom vyhlásení S/PRST/2002/23 BR OSN uvítala závery prvých všeobecných prezidentských a parlamentných volieb v Bouganville a víta inauguráciu vlády autonómneho Bouganville. 

Rámcová pozícia SR:
Slovensko spoločne s členskými krajinami EÚ privítalo naplnenie mierovej dohody z Bougainville, vyhlásenie autonómie a výsledky prvých prezidentských a parlamentných volieb. SR bude spolu s EÚ klásť dôraz na dokončenie procesu odzbrojenia a stabilizáciu bezpečnostnej situácie.

Tadžikistan
	
V rokoch 1992 - 1997 bola v krajine občianska vojna, ktorú ukončilo nasadenie mierotvorných síl SNŠ v krajine. Angažovanosť OSN v krajine začala v septembri 1992 prostredníctvom verifikačnej misie. V januári 1993 bola zriadená Politická kancelária OSN v Dušanbe, ktorá plnila úlohu sprostredkovateľa medzi konfliktnými stranami. Pod záštitou OSN sa v apríli 1994 uskutočnilo v Moskve prvé kolo priamych rokovaní medzi vládnymi a opozičnými tadžickými predstaviteľmi. Po druhom kole priamych rokovaní a sérii konzultácií bola v Teheráne dňa 17.9.1994 podpísaná dohoda o dočasnom prímerí a ukončení iných nepriateľských aktivít na tadžicko-afganskej hranici. Rezolúciou BR OSN č. 968 (1994) bola zriadená pozorovateľská misia OSN – UNMOT, ktorej hlavnou úlohou bola kontrola implementácie tejto dohody. 	Po viac ako troch rokoch rokovaní bola konfliktnými stranami 27.6.1997 v Moskve podpísaná Všeobecná dohoda o nastolení mieru a národnej jednoty v Tadžikistane.	Mandát misie UNMOT skončil 15.5.2000 po voľbách do tadžického parlamentu. OSN ostala v krajine naďalej prítomná vo forme Úradu OSN pre budovanie mieru v Tadžikistane. UNTOP vznikol na základe rezolúcie BR OSN č. 518 (2000) ku dňu 1.6.2000. Hlavnými cieľmi UNTOP je post-konfliktná obnova krajiny v úzkej spolupráci s medzinárodnými donormi.

Rámcová pozícia SR:
Súčasné vzťahy Slovenska s Tadžikistanom sú na minimálnej úrovni, geopolitické postavenie krajiny a jej špecifické problémy však vytvárajú predpoklady pre  angažovanosť SR v oblasti. Tadžikistan patrí medzi teritoriálne priority slovenskej rozvojovej pomoci, v budúcnosti sa očakáva záujem o realizáciu projektov ODA na jeho území. V súlade s cieľmi OSN budeme podporovať aktivity smerujúce k posilňovaniu mieru a hospodárskej obnove krajiny. Slovensko má možnosť konzultovať vývoj tadžického konfliktu aj s bývalým vedúcim UNMOT a súčasným osobitným predstaviteľom EÚ pre Strednú Áziu veľvyslancom Jánom Kubišom.
EÚ nemá spoločnú pozíciu v súvislosti s konfliktom a post-konfliktným vývojom. Spolupráca medzi EÚ a Tadžikistanom sa uskutočňuje na základe Dohody o obchode a spolupráci z roku 1999. Čoskoro by ju mala nahradiť Dohoda o partnerstve a spolupráci z roku 2004. Momentálne prebieha jej ratifikácia.

Východný Timor

Po získaní nezávislosti od Portugalska bola krajina okupovaná Indonéziou. Jej súčasťou sa stala v júli 1976. V boji za nezávislosť prišla o život relatívne veľká časť obyvateľstva a mnoho ľudí bolo z krajiny vyhnaných. Po referende monitorovanom OSN v roku 1999 sa drvivá väčšina obyvateľov Východného Timoru vyjadrila za nezávislosť. Nasledovali útoky Indonéziou sponzorovaných militantných skupín. Krajina sa stala medzinárodne uznaným nezávislým štátom 20. 5. 2002. Situácia sa postupne stabilizuje, misia OSN UNMISET úspešne ukončila svoje pôsobenie a je nahradená malou politickou misiou OSN UNOTIL zriadenou rezolúciou BR OSN č. 1599 (2005).

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska v danej otázke bude vychádzať zo základných princípov medzinárodných vzťahov. Pozorne sledujeme činnosť Komisie Pravdy a priateľstva medzi Východným Timorom a Indonéziou a ďalšie postoje sa budú odvíjať od výsledkov jej rokovaní. Problematika Východného Timoru sa momentálne v EÚ substantívne nediskutuje. K správe Komisie expertov GT OSN k žalobám za vážne porušovanie ľudských práv vo Východnom Timore v roku 1999 (zločiny spáchané indonézskymi ozbrojenými silami pred konečným získaním nezávislosti Východného Timoru), ktorá bola otvorená v BR OSN, zaujala EÚ vyčkávaciu taktiku a predbežne čaká na reakciu GT OSN a ďalšiu diskusiu na pôde OSN. 

AFRIKA

Burundi

V roku 1993 vypukol v Burundi rozsiahly etnický konflikt medzi skupinami Hutu a Tutsi, ktorý mal za následok veľké množstvo obetí, násilne presídľovanie a vlnu utečencov. Konflikt sa v roku 1998 preniesol aj na územie Konžskej demokratickej republiky. Dohodou z Arusha podpísanou r. 2000 sa v Burundi začal mierový proces. Od 1. júna 2004 bola v krajine zriadená mierová misia OSN s cieľom pomôcť pri implementácii mierového procesu na základe dohody z Arushe. V júni 2005 sa v Burundi uskutočnili parlamentné voľby a novozvolený parlament zvolil 19. augusta 2005 prezidenta. BR OSN označila voľby za posledný krok procesu tranzície Burundi. Naďalej však mimo mierového procesu zostáva jedna rebelská skupina. 

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ, ktorá uvítala pokojný priebeh volieb v Burundi dňa 4. 7. 2005. Sme presvedčení, že tento krok znamená významný posun Burundi k demokratickej spoločnosti.
Vyzývame všetky zúčastnené politické strany, aby výsledok volieb rešpektovali a nepodnikali žiadne kroky, ktoré by mohli ohroziť rozbehnutý proces demokratizácie v krajine. Považujeme za potrebné, aby sa na budovaní spoločnosti podieľali všetky parlamentné strany a pokračovala zaangažovanosť OSN aj po prípadnom odsune jej mierových síl. 
Pokračujeme vo vyvíjaní spoločného tlaku na vládu, aby potrestala porušovateľov ľudských práv, vojnových zločincov a zločiny proti ľudskosti. Prostredníctvom EÚ podporujeme medzinárodnú donorskú pomoc na obnovu krajiny a odpustenie dlhov, integráciu armády a polície. 

Etiópia/Eritrea

Po dvoch rokoch bojov, ktoré vypukli kvôli hraničnému sporu v r. 1998, uzavreli Etiópia a Eritrea v r. 2000 prímerie. Mierový proces medzi Etiópiou a Eritreou však naďalej zostáva zablokovaný, nakoľko Etiópia odmieta akceptovať rozhodnutie Hraničnej komisie o vymedzení hraníc.  Eritrea odmieta služby osobitného predstaviteľa GT OSN L. Axworthyho a nedávno vydala zákaz preletu vrtuľníkov misie UNMEE nad jej územím. Prímerie a bezpečnostné záväzky monitoruje misia OSN UNMEE zriadená na základe rezolúcie BR OSN č. 1312 v roku 2000. V období december 2000 - jún 2004 pôsobila v mierovej operácii UNMEE posilnená rota OS SR (cca 190 vojakov), ktorá zabezpečovala odmínovanie hraníc medzi oboma krajinami.  

Rámcová pozícia SR:
V roky trvajúcom spore o štátne hranice medzi Etiópiou a Eritreou je stanovisko EÚ ako aj medzinárodnej komunity ladené pesimisticky a hovorí, že riešenie problému leží z väčšej časti na dobrej vôli oboch zúčastnených štátov. EÚ vyzýva a žiada etiópsku vládu o rešpektovanie a akceptáciu vytýčených hraníc. Obecne však prevláda značné znepokojenie nad takmer neexistujúcim pokrokom v tejto otázke. Od tejto skutočnosti sa odvíja aj pozícia Slovenska. Podporujeme odblokovanie mierového procesu v Etiópii a Eritrei prostredníctvom urýchlenej demarkácie hraníc. Uvedomujeme si, že prípadné stiahnutie mierových síl OSN by mohlo mať katastrofické následky, ale v prípade nekooperatívneho postoja oboch strán nevylučujeme podporu ani takémuto riešeniu.  

Cezhraničné otázky v Západnej Afrike

Región pozostáva z 15 krajín. Hoci vo viacerých už úspešne prebieha mierové urovnanie, mnohé krajiny sú stále sužované dlhodobou nestabilitou a rôznymi konfliktmi, ktoré majú vážne cezhraničné dopady. V oblasti sú aktívne 4 mierové misie OSN. Sústredená je tam najväčšia prítomnosť mierových síl na svete (okolo 25 000 vojakov), ako i značná rozvojová a humanitárna pomoc OSN koordinovaná prostredníctvom jej úradu UNOWA, ktorý zriadil GT OSN K. Annan (S/2001/1128). Hlavnou výzvou sú nezákonné cezhraničné aktivity, žoldnierstvo, zneužívanie detí ako vojakov a rozširovanie ručných a  ľahkých zbraní, ako i nevyriešené hraničné spory medzi krajinami. Problémom ostáva i nedostatok financií na realizáciu DDR (odzbrojenie, demobilizácia a reintegrácia). O vývoji situácie podáva Bezpečnostnej rade OSN správy GT OSN. 

Guinea-Buissau

Po skončení občianskej vojny v rokoch 1998-99 zriadila OSN v krajine úrad pre podporu budovania mieru UNOGBIS. Situácia v krajine však ostala aj naďalej krehká a transformačný proces k mieru a demokracii bol viackrát prerušený vojenskými prevratmi a nepokojmi, naposledy r. 2004. Úsilie OSN sa zameriava na mierové riešenie vnútro spoločenských sporov a zvyšovanie schopnosti krajiny udržať zmier. BR OSN sa situáciou v krajine zaoberá na základe svojich rezolúcií 1233 (1999) a 1580 (2004).

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Vítame povzbudivý vývoj v krajine v poslednom období, zdôrazňujeme ale dôležitosť politickej stability v krajine ako predpokladu pre pokračujúcu podporu a pomoc zo strany medzinárodného spoločenstva a vybudovania väzieb s medzinárodnými finančnými inštitúciami.
Považujeme za dôležité, aby všetky v politickom procese zainteresované strany rešpektovali demokratický mandát zvolených inštitúcií a zaviazali sa k vzájomnej ústavnej spolupráci.

Konžská demokratická republika (KDR)

Od r. 1997 bola Konžská demokratická republika (bývalý Zair) zmietaná etnickým násilím, občianskou vojnou, prívalom utečencov z Rwandy a Burundi, ako i vojenskými vpádmi a intervenciami susedných krajín. Dohoda o prímerí bola krajinami zúčastnenými na konflikte (Konžská demokratická republika, Angola, Namíbia, Rwanda, Uganda a Zimbabwe) podpísaná v meste Lusaka v Zambii 10. júla 1999. K stiahnutiu cudzích armád z územia KDR došlo až v roku 2002 po podpísaní série mierových zmlúv. V decembri 2002 dohodou z Pretórie boli ukončené boje medzi všetkými znepriatelenými frakciami a v júli 2003 ustanovená vláda národnej jednoty. Napriek tomu však zostáva východná časť Konžskej demokratickej republiky naďalej oblasťou konfliktu. Od 30. novembra 1999 v krajine pôsobí misia OSN MONUC. Rezolúciou č. 1493 bolo v roku 2003 na krajinu uvalené zbrojné embargo a ďalšie sankcie boli zavedené v roku 2005 rezolúciou č. 1596. Konžská demokratická republika má pred sebou neľahký proces tranzície a stabilizácie, ktorý bude v značnej miere determinovaný referendom o ústave (november 2005), parlamentnými a prezidentskými voľbami (1. polrok 2006).

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Spolu s EÚ, Africkou úniou (AÚ) a OSN plnou mierou podporujeme úsilie a právo konžského ľudu na slobodné a demokratické voľby. Od ich úspechu bude závisieť mierový a demokratizačný proces nielen v KDR, ale aj v celom regióne Veľkých jazier. 
Berieme na vedomie rozhodnutie dvojkomorového parlamentu KDR predĺžiť prechodné štádium, v ktorom sa krajina nachádza o ďalších šesť mesiacov. Urýchlenie a zefektívnenie celého tranzitného procesu je však podľa EÚ, ako aj OSN nevyhnutnosťou. V rámci EÚ vyzývame konžské autority k čo najprísnejšiemu dodržiavaniu novostanovených dátumov a očakávame ukončenia celého procesu dňom konania volieb 30. 6. 2006. Napriek tomu predpokladáme pokračovanie angažovanosti OSN aj po tomto dátume predovšetkým na problematickom západe krajiny. 
EÚ žiada tranzitné inštitúcie, zúčastnené politické strany (aj opozičné), ako aj občiansku spoločnosť o výrazné zlepšenie spolupráce v rámci prípravy parlamentných volieb. Voľby musia byť uskutočnené za vyhovujúcich bezpečnostných, ako aj logistických podmienok. Vyzýva autority verejného, ako aj politického života, aby zaistili nestrannosť médií a vytvorili prostredie bez zastrašovania.

Libéria

V r. 2003 bola mierovou dohodou ukončená 14 rokov trvajúca občianska vojna v krajine. V októbri 2003 bola vytvorená národná dočasná vláda a začal sa proces obnovy krajiny. V Libérii pôsobí od 1. októbra 2003 mierová misia OSN UNMIL, zriadená rezolúciou BR OSN č. 1509 (2003),  ktorá okrem iného realizuje odzbrojenie všetkých skupín a dohliada na prímerie a mierový proces. Stabilita a bezpečnostná situácia však aj naďalej ostávajú krehké. Rezolúciami 1521 (2003) a 1579 (2004) boli na krajinu uvalené sankcie, ktoré okrem iného uvalili zbrojné embargo a zakázali vývoz diamantov a dreva. Aktuálnou prioritou mierového procesu v Libérii je výsledok nedávno uskutočnených prezidentských volieb, v ktorom je naznačená spomenutá priorita mierového procesu.

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Oceňujeme nespochybniteľnú a pozitívnu úlohu UNMIL, garantujúcu zachovanie mieru v krajine. Predčasný odchod jednotiek UNMIL z krajiny by mohol mať negatívny dopad na bezpečnosť a stabilitu v krajine.
Uvítali sme pokojný a dobre pripravený priebeh volieb v krajine, ktoré predstavujú dôležitý krok k návratu Libérie medzi štandardne fungujúce štáty. Zároveň vyzývame súperiacich volebných kandidátov, aby pokračovali v prejavovaní zodpovednosti v rámci volebného procesu a akceptovali demokratické rozhodnutie libérijského ľudu. 

Pobrežie Slonoviny

Od r. 1999 je krajina zmietaná politickými nepokojmi, prevratmi, bojmi a občianskou vojnou. Pokusy o celonárodné zmierenie boli 19. septembra 2002 prerušené vojenskou vzburou, ktorá viedla k faktickému rozdeleniu krajiny, keď sever a západ krajiny obsadili rebelské skupiny, zatiaľ čo juh krajiny spolu s hlavným mestom Abidžan zostal pod kontrolou vlády. V r. 2003 bola podpísaná mierová dohoda medzi ústrednou vládou a rebelmi. Jej napĺňanie je však pomalé a situácia v krajine ostáva napätá. V krajine pôsobia francúzske jednotky v spolupráci s mierovou misiou OSN UNOCI, ktorá bola zriadená k 4. aprílu 2004 rezolúciou BR OSN č. 1528 (2004). Posledná vlna násilia v krajine viedla k podpisu Pretórijskej mierovej dohody 6. apríla 2005. Jej implementáciu však komplikujú politické spory, ktoré spôsobili o. i. faktické znemožnenie realizácie volieb, ktoré boli v zmysle ústavy plánované na október 2005.

Rámcová pozícia SR:
Spoločne s EÚ Slovensko podporuje mierový proces a sprostredkovateľskú misiu AÚ, ktorú vedie prezident JAR T. Mbeki. AÚ vyjadrila znepokojenie nad existujúcou krízou a zhoršenou situáciou v krajine, ohrozujúcou mier a stabilitu západoafrického regiónu. Potvrdila záväzok rešpektovať suverenitu, nezávislosť, teritoriálnu integritu a jednotu Pobrežia Slonoviny a vyzvala zaangažované strany k zdržanlivosti, nepoužitiu sily a zdržaniu sa jednostranných aktivít.
Podľa záverov rokovaní AÚ bude môcť prezident L. Gbagbo zostať pri moci až do októbra 2006, t. j. do  roka po uplynutí jeho mandátu a môže menovať predsedu vlády na nasledujúce obdobie, ktorý bude akceptovateľný všetkými stranami konfliktu. 
V rámci EÚ sme podporili zámer BR OSN prijať opatrenia, konečným cieľom ktorých by malo byť uskutočnenie slobodných volieb najneskôr do 30. októbra 2006, čo by malo zabezpečiť potrebný čas k implementácii mierových dohôd a ukončeniu občianskej vojny v krajine. Uvedomujeme si, že prípadné zabrzdenie politického procesu by mohlo vyústiť do obnovy násilia nielen v Pobreží Slonoviny ale aj v susedných krajinách.

Rwanda

V roku 1990 vypukla v krajine občianska vojna, ktorá v roku 1994 vyústila do genocídy Tutsiov a umiernených Hutuov. Vojna sa fakticky skončila v júli 1994 a v roku 1996 ukončila v krajine svoju činnosť aj misia OSN UNAMIR. Napriek ukončeniu vraždenia, návratu značnej časti utečencov a realizácie politických reforiem sa krajina stále snaží vysporiadať so svojim dedičstvom.  Situáciu skomplikovala aj intervencia Rwandy vo vojne v susednej Konžskej demokratickej republike. V platnosti naďalej zostávajú sankcie uvalené na krajinu rezolúciou BR OSN č. 918 (1994), hoci sankčný výbor BR SN dozerajúci na implementáciu sankcií fakticky nevyvíja činnosť od roku 2002. V auguste a septembri 2003 prebehli v krajine prvé prezidentské a parlamentné voľby po genocíde. Vyšetrovaním genocídy sa naďalej zaoberá Medzinárodný trestný tribunál pre Rwandu (MTTR) založený rezolúciou č. 955 z 8. novembra 1994.

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Podporujeme rozvoj ľudských práv, demokracie, budovanie nezávislej justície, zmierenie, celkovú obnovu, ekonomický a sociálny rozvoj v krajine. V rámci EÚ sa snažíme napomôcť zlepšiť vzťahy medzi Rwandou a Konžskou demokratickou republikou (KDR). Sme silne proti vojenskému zasahovaniu Rwandy do KDR a podporujeme repatriáciu rebelov.

Stredoafrická republika

Dlhodobá politická kríza v Stredoafrickej republike vyústila v roku 1996 do série vojenských vzbúr, ktoré ukončili až dohody z Bangui uzatvorené 25. januára 1997. Od 15. apríla 1998 v krajine pôsobila  misia OSN MINURCA, ktorú 15. januára 2000 nahradil Úrad OSN pre podporu budovania mieru v Stredoafrickej republike BONUCA. 15. marca 2003 sa uskutočnil štátny prevrat. Novozriadené inštitúcie oznámili, že prerušenie procesu demokratizácie krajiny je len dočasné a návrat k ústavnému usporiadaniu sa uskutoční po uplynutí prechodného obdobia stanoveného na 22 mesiacov. Následne došlo ku stabilizácii pomerov. V decembri 2004 bola schválená nová ústava a 13. marca a 8. mája 2005 sa uskutočnili prezidentské a parlamentné voľby, ktoré boli medzinárodnými pozorovateľmi označené za slobodné, transparentné a spravodlivé. Následne mohol GT OSN vo svojej správe z 27. júna 2005 označiť stav núdze v krajine za ukončený. BR OSN však naďalej vyjadruje svoje obavy z pretrvávajúcej nestability v severných a západných oblastiach krajiny spôsobenej prítomnosťou ozbrojených skupín, ako aj zo zhoršovania humanitárnej situácie v CAR.

Rámcová pozícia SR:
Slovensko víta pozitívny vývoj z posledného obdobia a úspešný priebeh volieb. Naďalej budeme sledovať problematiku ozbrojených skupín v západných oblastiach, humanitárnu situáciu v krajine, vývoj v oblasti ľudských práv, právneho štátu a spôsobu vládnutia.

Sierra Leone

Občianska vojna v rokoch 1991-2000 mala za následok veľké množstvo obetí a vysídlenie 1/3 obyvateľstva, z ktorých mnohí sú stále utečencami v susedných krajinách. V r. 2002 sa uskutočnili parlamentné voľby a nová vláda postupne preberá kontrolu nad krajinou. Stabilita a bezpečnostná situácia však aj naďalej ostávajú krehké. Negatívny vplyv má zhoršujúci sa vývoj v susednej Guinei, ktorá navyše okupuje časť Sierra Leone, ako i v Libérii. V krajine pôsobí misia OSN UNAMSIL zriadená rezolúciou BR OSN č. 1270 (1999),  v ktorej mala účasť aj SR. Od júla 2002 pôsobí v krajine osobitný súd pre Sierra Leone vytvorený pod záštitou OSN. 

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Vyjadrujeme spokojnosť s relatívne stabilnou bezpečnostnou situáciou v krajine. Na druhej strane upozorňujeme, že nedostatočný ekonomický rozvoj a rast ekonomiky krajiny môže spolu s nezamestnanosťou viesť k destabilizujúcemu vplyvu na túto situáciu. Považujeme za potrebné naďalej sa v rámci EÚ angažovať v tejto krajine s cieľom zabezpečiť úspešný prechod krajiny k trvalému mieru a stabilite.

Somálsko

V r. 1991 vypukla v krajine klanová a občianska vojna, ktorá viedla k odtrhnutiu sa Somalilandu a Putlandu, medzi ktorými panujú hraničné a iné spory a boje. V r. 2004 bola vytvorená nová somálska prechodná vláda, ktorá sa však stále nepresťahovala do hlavného mesta krajiny Mogadiša.. V krajine prebiehajú frakčné a klanové boje, s negatívnym dopadom na susednú Keňu. Situáciu komplikuje utečenecký problém a podozrenie z kontaktov Somálska s medzinárodným terorizmom. Do r. 1995 pôsobila v krajine misia OSN UNOSOM. Momentálne tam pôsobí  úrad OSN UNPOS. O vývoji situácie podáva Bezpečnostnej rade OSN správy GT OSN.

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Privítali sme formálne premiestnenie dočasnej somálskej federálnej vlády dňa 13. 6. 2005 do Jowharu. Vyjadrujeme svoju pripravenosť plne podporovať tranzitné federálne inštitúcie pri budovaní  funkčného a demokratického štátu.  Považujeme za potrebné stabilizovať situáciu v Mogadiše a zdôrazňujeme v tejto súvislosti úlohu občianskej spoločnosti. Podporujeme rozhodnutie EÚ rokovať len s predstaviteľmi dočasných federálnych inštitúcií (prezident, parlament, vláda) a im adresovanú výzvu prispieť k mierovému procesu.
Vyjadrujeme obavy ohľadne narastajúcej vojenskej aktivity a vzrastajúceho napätia v krajine. Vyzývame k zdržanlivosti a zaviazaniu sa zainteresovaných strán k mierovému riešeniu sporov.

Sudán

Dlhodobá občianska a etnická vojna medzi ústrednou vládou a rebelmi z juhu krajiny, ako i periodické hladomory mali za následok veľké množstvo obetí a vážny utečenecký problém. Od r. 2005 pôsobí v krajine mierová misia OSN UNMIS zriadená rezolúciou BR OSN č. 1590 (2005) a ktorá okrem iného pomáha realizovať všeobecnú mierovú dohodu a prímerie medzi vládou a rebelmi a poskytuje humanitárnu pomoc a ochranu. Uvedený konflikt a utečenecký problém prakticky poznačili všetky regióny Sudánu, najmä však veľkým násilím zmietanú západnú provinciu Darfúr (rezolúcie BR OSN č. 1556 (2004), 1564 (2004), 1574 (2004) a 1590 (2005)). V provincii začala úspešne pôsobiť misia Africkej Únie AMIS.

Rámcová pozícia SR:
Reagujúc na viaceré sankčné rezolúcie BR OSN (najmä na 1591/2005) EÚ schválila 30. 5. 2005 spoločnú pozíciu zavádzajúcu reštriktívne opatrenia proti Sudánu. 
V rámci EÚ podporujeme implementáciu mierovej dohody uzatvorenej medzi Severom a Juhom. Plne podporujeme operáciu AMIS Africkej únie a transformáciu hnutí rebelov v Darfúre na politické strany v záujme dosiahnuť ich účasť na rokovaniach v Abuji o urovnaní konfliktu. EÚ chce s AÚ a inými aktérmi neverejne diskutovať o dlhodobej budúcnosti AMIS a jej vzťahu k UNMIS, tak aby AMIS bola úspešná. EÚ pritom bude rešpektovať postoj AÚ. Presadzujeme myšlienku odzbrojenia v oblasti, na čom je EÚ pripravená výrazne sa podieľať.

Západná Sahara

Status územia, na ktoré si robí nárok Maroko, zostáva nedoriešený. Sprostredkovateľské úsilie generálneho tajomníka a predsedu Organizácie africkej jednoty viedli k návrhom na riešenie štatútu Západnej Sahary, ktoré obe strany konfliktu akceptovali 30. augusta 1988. Podstatou plánu bolo uzavretie prímeria a príprava referenda, v ktorom mal ľud Západnej Sahary rozhodnúť o budúcom štatúte Západnej Sahary. Napriek tomu, že prímerie nadobudlo účinnosť 6. septembra 1991, referendum sa nepodarilo uskutočniť. Od roku 1991 na základe rezolúcie č. 690 (1991) v oblasti pôsobí Misia OSN pre referendum v Západnej Sahare MINURSO, ktorá dohliada na prímerie a prípravu referenda. 

Rámcová pozícia SR:
V posledných rokoch sa podarilo dosiahnuť spoločné stanovisko EÚ k situácii v Západnej Sahare, čo predtým nebolo možné vzhľadom na rozdielnosť postojov Francúzska a Španielska. Podporujeme úsilie OSN vyriešiť otázku Západnej Sahary a zorganizovanie referenda o sebaurčení pomocou misie MINURSO. Slovensko oceňuje ústretový krok Frontu Polisario, ktorý prepustil 404 marockých väzňov zo Západnej Sahary. Podporujeme pokračovanie rozhovorov EÚ s hlavnými aktérmi konfliktu (Front Polisario, Alžírsko, Maroko) a jej sústredenú pozornosť nielen na politické otázky, ale aj humanitárne aspekty a situáciu v utečeneckých táboroch.

LATINSKÁ AMERIKA A KARIBIK

Haiti

Najchudobnejšia krajina v západnej hemisfére bola väčšinu svojej samostatnej existencie sužovaná politickými nepokojmi a korupciou. Dočasná vláda má minimálnu podporu mimo hlavného mesta, veľká časť krajiny je stále pod kontrolou ozbrojených skupín. Za pretrvávajúce nepokoje sú zodpovedné kriminálne gangy a militantné skupiny tak z radov podporovateľov, ako i oponentov zosadeného prezidenta Aristida, ktorý sa z exilu snaží o návrat. Bezpečnostná situácia v Haiti je kritická, napriek prítomnosti misie OSN MINUSTAH zriadenej rezolúciou BR OSN č. 1542 (2004) a ktorá je jednou z prvých integrovaných mierových misií OSN s komplexným mnohorozmerným záberom vrátane post-konfliktného rozvoja a budovania politických inštitúcií.  
Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ. Európska únia aktívne prispieva k úsiliu medzinárodného spoločenstva (OSN, USA, Kanada, FR, ES, Brazília, Čile, Organizácia amerických štátov, Svetová banka, Medzinárodný menový fond, CARICOM apod.), zameraného na podporu dočasnej haitskej vlády a jej ľudu v ich úsilí o nastolenie demokracie, poriadku, bezpečnosti, dodržiavania ľudských práv a hospodárskeho a sociálneho rozvoja v krajine.
	Vyjadrujeme plnú podporu misii OSN na Haiti - MINUSTAH a jej úsiliu pomôcť vláde a haitskej štátnej polícii pri obnove bezpečnosti a stability, ktoré sú nevyhnutné na organizáciu pokojných komunálnych, parlamentných a prezidentských volieb koncom tohto roka, resp. začiatkom roku 2006.
	Sme za otvorený politický dialóg so všetkými politickými a spoločenskými silami v krajine s cieľom dosiahnuť trvalú stabilitu a národné zmierenie. Chceme predísť tomu, že Haiti bude čeliť prehlbujúcej sa vnútropolitickej kríze aj vďaka nekompatibilnosti dočasnej vlády a kohézneho parlamentu, ktorí nie sú schopní spoločne sa dohodnúť na vytvorení politickej jednoty.
Prostredníctvom trvalého a rozšíreného politického dialógu s vládou Haiti bude EÚ, v kontexte dohody z Cotonou, naďalej pozorne sledovať vývoj v krajine.

BÝVALÉ MIEROTVORNÉ OPERÁCIE V CENTRE POZORNOSTI 
BR OSN A ĎALŠIE KRÍZOVÉ OBLASTI

Bosna a Hercegovina

Medzietnický konflikt na území bývalej Juhoslávie. BR OSN prostredníctvom rezolúcie č. 1031 (1995) implementuje Daytonský mierový dohovor (Paríž, 14.12.1995), ktorý položil právny rámec vzniku multietnickej Bosny a Hercegoviny (BaH) a určil mandát Vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva pre BaH. V oblasti pôsobili od roku 1992 medzinárodné sily OSN – UNPROFOR (rezolúcia č. 743 (1992)). Na základe rezolúcie BR OSN č. 1035 (1995) bola zriadená samostatná misia UNMIBH a medzinárodné sily OSN - UNPROFOR na území BaH boli nahradené IFOR, neskôr SFOR. Činnosť UNMIBH bola ukončená rezolúciou č. 1423 (2002) a od januára 2003 ju nahradila policajná misia EÚ (EUPM). Dňa 22.11.2004 prijala BR OSN rezolúciu č. 1575 (2004), ktorá určila mandát mnohonárodných stabilizačných síl EÚ - EUFOR. Na základe predmetnej rezolúcie sa EUFOR a veliteľstvo síl NATO v Sarajeve (NATO HQ) stali právnymi  nástupcami SFOR. 
EÚ konštatovala, že bol dosiahnutý pokrok vo všetkých 16 prioritných oblastiach zadefinovaných v Štúdii uskutočniteľnosti Európskej komisie (Feasibility Study), najmä v oblasti reformy ozbrojených zložiek, polície, súdnictva, legislatívy a zavedenia jednotného daňového systému. Súčasne ocenila, že nastal pokrok aj v otázke návratu utečencov, kde bol zaznamenaný návrat viac ako 1 mil. z približne 2,2 mil. utečencov. Predmetom monitoringu ostáva spolupráca BaH a osobitne jej časti - Republiky srbskej  s MTTJ.

Rámcová pozícia SR:
Súčasnú bezpečnostnú situáciu v BaH Slovensko charakterizuje ako stabilizovanú. Krajina začína postupne prijímať európske demokratické hodnoty, čoho dôkazom je plánované začatie rokovaní o uzavretí Stabilizačnej a asociačnej dohody s EÚ (december 2005).
Napriek významným úspechom v 10-ročnom postdaytonskom období je potrebné zachovať medzinárodnú prítomnosť v krajine. Medzi najväčšími výzvami pre BaH ostáva integrácia do EÚ a NATO, a taktiež hlboká reforma existujúcej neefektívnej a komplikovanej viacúrovňovej štátnej správy. Podporujeme transformačné a integračné úsilie Sarajeva. BaH musí naďalej plne spolupracovať s MTTJ, prijať ostávajúce zákony o verejnoprávnom vysielaní a implementovať policajnú reformu.
Taktiež podporujeme prehodnotenie Daytonskej ústavy a kompetenčnú transformáciu Vysokého predstaviteľa medzinárodného spoločenstva a zároveň Osobitného predstaviteľa EÚ zo supervízora na koordinátora štrukturálnych reforiem v krajine a jej integrácie do euroatlantických zoskupení.	

Chorvátsko

V krajine v rokoch 1992-2002 pôsobili viaceré medzinárodné sily a misie OSN – UNPROFOR, UNCRO, UNTAES, UNPSG. Ostatnou v poradí relevantnou rezolúciou BR OSN je č. 1437 (2002), ktorou bola po úspešnom ukončení monitoringu demilitarizácie polostrova Prevlaka ukončená misia UNMOP. Chorvátsko, ako aj ďalšie krajiny bývalej Juhoslávie sú monitorované v súvislosti so spoluprácou s Medzinárodným trestným tribunálom pre Juhosláviu (MTTJ).

Rámcová pozícia SR:
Spoločne s partnermi v EÚ sme uvítali správu hlavnej prokurátorky MTTJ určenú pracovnej skupine pre Chorvátsko, v ktorej uvádza, že Chorvátsko plne spolupracuje s MTTJ, ako aj záväzok predsedu chorvátskej vlády naďalej plne spolupracovať, kým sa do Haagu nedostane posledný obžalovaný a dokedy to bude vyžadovať MTTJ. Naďalej budeme vyžadovať nepretržitú a plnú spoluprácu s MTTJ. 

Macedónsko

Na Macedónsko bol rezolúciou BR OSN č. 795 (1992) rozšírený mandát UNPROFOR. BR OSN rezolúciou č. 983 (1995) rozhodla o rozmiestnení preventívnych síl OSN v Macedónsku – UNPREDEP, ktorých hlavnou úlohou bolo hliadkovanie a monitoring severných a západných úsekov albánsko-srbsko-čiernohorských-macedónskych hraníc. UNPREDEP zohrávala významnú úlohu najmä v roku 1997 po krachu pyramídových hier v Albánsku a v roku 1998 po vyostrení situácie v Kosove a migračnej vlne Albáncov smerujúcich do Macedónska. Na pôde OSN bola predmetom diskusie otázka oficiálneho názvu krajiny. Pretrváva spor o oficiálny názov krajiny medzi Macedónskom a Gréckom.

Rámcová pozícia SR:
V súčasnom období v Macedónsku pomerne úspešne prebieha implementácia Ochridskej mierovej dohody, ktorá v r. 2001 ukončila medzietnický konflikt v krajine. Boli prijaté dôležité zákony o decentralizácii verejnej správy a používaní symbolov národnostných menšín, ktorých cieľom je pozitívna diskriminácia albánskej komunity. 
Vo vzťahu k EÚ macedónska strana pristupuje aktívne a ústretovo. Macedónsko by v decembri 2005 malo získať status kandidátskej krajiny na členstvo v EÚ. Plne podporujeme integračné ambície Skopje. 
Spor s Gréckom okolo ústavného názvu krajiny považujeme za bilaterálnu záležitosť a odmietame jej spájanie s kodanskými kritériami EÚ. SR v bilaterálnych stykoch používa ústavný názov Macedónska republika.

Moldavsko / Podnestersko

Konfliktné strany sú oddelené demilitarizovanou zónou monitorovanou misiou OBSE so sídlom v Kišiňove. Otvorenými otázkami ostáva doriešenie štatútu neuznanej Podnesterskej republiky, odsun ozbrojených síl Ruskej federácie v nadväznosti na odsun vojenskej munície a materiálu z miest dislokácie bývalej 14. armády RF. Ruská federácia a Ukrajina pôsobia v úlohe garantov a sprostredkovateľov mierového riešenia konfliktu v rámci 5-členného formátu (OBSE, Rusko, Ukrajina, Moldavsko a Podnestersko), v ktorom začali pôsobiť ako pozorovatelia aj EÚ a USA. Na pôde OSN je téma Moldavska - Podnesterska pertraktovaná v rámci agendy spolupráce VZ OSN s regionálnymi organizáciami najmä v oblasti predchádzania ozbrojeným konfliktom a ľudskoprávnej oblasti.

Rámcová pozícia SR:
Udržovanie napätia a podpora separatistických tendencií v regióne Východnej Európy nie je prospešné ani pre jednu zo zainteresovaných strán a vytvára nebezpečný precedens pre riešenie ďalších regionálnych konfliktov v Európe a Ázii. 
Moldavsko považujeme za súčasť juhovýchodnej Európy, a preto podporujeme proeurópske smerovanie Moldavska a jeho ambície stať sa vo vzdialenejšej perspektíve plnohodnotným členom EÚ. 
Rozšírenie NATO a EÚ do juhovýchodnej Európy vytvorilo nový geostrategický kontext v tomto regióne. Zmrazený podnesterský konflikt vnímame ako konflikt vo sfére záujmu týchto dvoch zoskupení a máme záujem na jeho urýchlenom urovnaní, i keď si uvedomujeme, že pravdepodobne pôjde o dlhodobý proces.  
Vítame zvýšený záujem EÚ a USA o vstup do procesu riešenia podnesterského problému.
Máme záujem o účasť na pripravovanej pozorovateľskej misii EÚ na hraniciach Ukrajiny a Moldavska, vrátane jej 450 km podnesterského úseku, ktorá má začať svoju činnosť 1.12.2005. Pripravujeme účasť 2 expertov.
V súlade so stanoviskom ostatných ČK EÚ za jednu z hlavných prekážok urovnania podnesterského konfliktu považujeme neplnenie Istanbulských záväzkov Ruska z r. 1999 s čím súvisí zotrvávanie ruských vojenských jednotiek na území Moldavska proti vôli jeho legitímnych orgánov.
Podporujeme uskutočnenie slobodných a demokratických volieb v Podnestersku pod patronátom OBSE.

Irán

Z pohľadu medzinárodného spoločenstva je závažným problémom vo vzťahu k tejto krajine jeho jadrový program a obavy zo zneužitia na vojenské účely. Riešenie tejto otázky na pôde Medzinárodnej agentúry pre atómovú energiu sa dostáva do zlomového bodu. Myšlienkou postúpiť problém na pôdu BR OSN sa po doterajších rokovaniach s iránskymi predstaviteľmi stále intenzívnejšie zaoberá aj európska Trojka (Nemecko, Francúzsko, Veľká Británia), hoci pozície predovšetkým Ruskej federácie a Číny nedávajú veľké šance pre presadenie takejto iniciatívy.
Rámcová pozícia SR:
SR podporovala spoločnú snahu EÚ, reprezentovanú E3 (Nemecko, Francúzsko, Veľká Británia) o vyriešenie kauzy cestou rokovaní medzi E3 a Iránom. Obnovenie procesov vedúcich k obohacovaniu uránu a prepracovávaniu jadrového paliva pokladáme za porušenie Parížskej dohody a v rozpore s rezolúciami Rady guvernérov MAAE. 
Patríme medzi krajiny, ktoré naďalej podporujú hľadanie riešení formou diplomatických rokovaní. Nutnosť prenesenia procesu na pôdu BR OSN však predstavuje silnejúcu realitu. Ako člen Rady guvernérov MAAE sme v septembri 2005 hlasovali za návrh rezolúcie, ktorá vyslala jasný odkaz Iránu, že súčasný stav je neakceptovateľný, avšak stále ešte existuje možnosť na návrat za rokovací stôl. Na základe doterajšieho vývoja sme však stále skeptickí, že Irán prehodnotí svoje postoje a využije dodatočný časový priestor poskytnutý rezolúciou spôsobom, ktorý by umožnil návrat k negociáciám za akceptovateľných podmienok zohľadňujúcich princípy doterajších dohôd.
Je na Iráne, aby rozptýlil všetky pochybnosti o potenciáli svojho jadrového programu. Medzinárodné spoločenstvo musí mať nespochybniteľné záruky, že jadrový program ktorejkoľvek krajiny nebude presmerovaný na vojenské účely.
Považujeme za dôležité sústrediť sa na nové kolo lobovania voči tým členom RG MAAE, ktorí sa hlasovania o rezolúcii zdržali, ako aj na dialóg s krajinami, ktoré sa už aktívnejšie zapojili do riešenia prípadu, ako Brazília, JAR, India, s osobitnou pozornosťou na RF a ČĽR.
V rámci konzultácií s partnermi chceme dôkladne vyhodnotiť, ako môže byť s kauzou naložené na pôde BR OSN. Bude dôležité predísť takému vývoju, ktorý by v konečnom dôsledku mohol  posilniť sebavedomie Iránu  (napr. rozkol, zablokovanie, resp. pasivita v otázke zo strany BR OSN).

KĽDR

Problematika jadrových zbraní je dlhodobo aktuálna aj vo vzťahu ku Kórejskej ľudovo-demokratickej republike. Jej predloženie na pôdu BR OSN je však vzhľadom na odmietavý postoj Číny ešte menej pravdepodobný ako v prípade Iránu. V súčasnosti prebiehajú 6-stranné rozhovory za účasti Číny, KĽDR, USA, Ruska, Kórejskej republiky a Japonska.

Rámcová pozícia SR:
Slovensko podporuje diplomatické riešenie tohto problému a proces 6-stranných rozhovorov.
Privítali sme správy zo 4. kola rozhovorov (Peking, september 2005) a vyjadrujeme nádej, že na ich výsledkoch bude možné ďalej stavať pri hľadaní dlhodobého riešenia otázky jadrového programu KĽDR.   
KĽDR musí zosúladiť všetky svoje aktivity pri využívaní jadrovej energie so záväzkami zo Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, zo Zmluvy o nešírení jadrových zbraní, a teda úplne, neodkladne, verifikovateľne a nezvratne ukončiť program výroby jadrových zbraní.
Prikláňame sa k pozíciám tých krajín EÚ, ktoré podporujú zachovanie členstva EÚ v KEDO (Korean Peninsula Energy Development Organization) až do konca jej existencie, za účelom zachovania vplyvu na otázku.

Nepál

V krajine sa vo februári 2005 uskutočnil kráľovský prevrat. Situácia je naďalej nestabilná, autokratický režim kráľa môže hocikedy vyvolať vojenský konflikt. Pretrvávajú rozbroje medzi maoistami, kráľom a politickými stranami. Pokračujú prejavy násilia, k čomu prispieva slabá armáda, nezhody v rámci vládnej koalície a oslabená pozícia kráľa. Vážnym problémom je nedodržiavanie ľudských práv, nárast vplyvu Maoistov a riziko teroristických útokov. 

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ, ktorá prijala politiku obmedzených kontaktov s vládnymi predstaviteľmi Nepálu, ako aj pozastavenie rozvojových programov v krajine. So znepokojením sledujeme iniciatívy kráľa, ktorý presadzuje svoju víziu riešenia autokratickým spôsobom.
Spoločne s partnermi v EÚ odsudzujeme potlačovanie slobody médií a vyjadrujeme pochybnosti o demokratickosti pripravovaných komunálnych a parlamentných volieb, ktoré kráľ vyhlásil v nadväznosti na ostatnú cestu európskej Trojky do Nepálu začiatkom októbra 2005. Slobodné  voľby v krajine podporíme vtedy, keď bude priaznivá bezpečnostná situácia a keď s nimi budú súhlasiť všetky zúčastnené strany.
Prostredníctvom verejných vyhlásení, diplomatickými cestami a kontaktmi na úrovni Trojky podporujeme vytvorenie konštitučnej monarchie s fungujúcim demokratickým systémom politickým strán a občianskou vládou. Monarcha v Nepále by mal mať menej výkonných právomocí s dôrazom na slobodne zvolenú vládu a funkčnú demokraciu za účasti politických strán.
Budeme podporovať budovanie strednej politickej vrstvy v krajine prostredníctvom MVO, resp. aktivít OSN v tejto oblasti. Väčší dôraz budeme klásť aj na angažovanosť Indie v tomto probléme.

Pakistan

Krajina sa nachádza na zložitej ceste smerom k demokratizácii krajiny. Vojsko ako najsilnejšia politická sila, pretrvávajúci územný konflikt s Indiou, skúšky jadrových zbraní a údajné útočisko teroristických skupín sú ďalšími faktormi potenciálnej nestability. Vážnymi problémami, s ktorými je táto krajina spájaná, sú ľudské práva, spoločný boj proti terorizmu a extrémizmu, drogy a narkotiká.

Rámcová pozícia SR:
Spoločne s EÚ podporuje Slovensko vytvorenie všetkých predpokladov nevyhnutných pre uskutočnenie slobodných volieb v roku 2007. Našim cieľom je ďalej rozvinúť pravidelný a neformálny dialóg s Pakistanom o ľudských právach. Máme záujem na zapojení Pakistanu do riešenia širšieho okruhu protiteroristických otázok a potierania extrémizmu. Chceme zvýšiť podporu Pakistanu v boji proti drogám a v tejto oblasti aj zvýšiť rozvojovú pomoc EÚ.

Angola

V roku 2002 sa v Angole po 27 rokoch skončila občianska vojna. Posledná misia OSN MONUA ukončila svoju činnosť r. 1999. Väčšina utečencov sa vrátila do svojich domovov do konca r. 2004. Zvyšná časť utečencov v Kongu a Zaire sa má vrátiť do Angoly v priebehu roku 2005. V septembri 2006 sa majú konať parlamentné voľby.

Rámcová pozícia SR:
V rámci politiky EÚ Slovensko vyvíja tlak v záujme uskutočnenia slobodných a spravodlivých prezidentských a parlamentných volieb v roku 2006.

Zimbabwe

Krajina čelí utečeneckému problému v dôsledku politickej represie a zlej ekonomickej situácii, ktorá môže vyústiť do hladomoru.

Rámcová pozícia SR:
Pozícia Slovenska je odvodená od spoločnej pozície štátov EÚ, ktorá prijala autonómne reštriktívne opatrenia, teda nie na základe rezolúcie BR OSN, týkajúce sa zákazu vývozu určitých artiklov, poskytovania určitých služieb a zmrazenia finančných zdrojov vybraným predstaviteľom Zimbabwe. Situácia v krajine je prekážkou pre konanie summitu AÚ-EÚ. Situácia v krajine si zatiaľ nevyžaduje pozornosť BR OSN, ale v prípade jej negatívneho vplyvu na mier a stabilitu v regióne sa budeme prihovárať za jej predloženie do BR OSN. 
V Harare a medzinárodnej komunite chceme získať väčšiu podporu pre riešenie krízy v krajine. Chceme posilniť verejnú diplomaciu, aby jasnejšie artikulovala svoju politiku na pomoc populácii a ochotu spolupracovať s vládou, ak sa zlepší situácia. EÚ chce v úzkej spolupráci s OSN lepšie koordinovať poskytovanú pomoc, vrátane humanitárnej. 

TERORIZMUS

Rozšírenie terorizmu do rôznych oblastí sveta sa stalo reálnou hrozbou mieru a bezpečnosti vo svete. OSN v zmysle svojich cieľov, definovaných v čl. 1 Charty, zachovať medzinárodný mier a bezpečnosť a pre tento cieľ robiť účinné kolektívne opatrenia, venuje otázkam boja proti terorizmu sústredenú pozornosť. Výkonným orgánom v tomto úsilí je Bezpečnostná rada. Postupne, od roku 1989, kedy Bezpečnostná rada prijala prvú protiteroristickú rezolúciu, sa otázky terorizmu stali jej bežnou agendou.
Prvou protiteroristickou rezolúciou, ktorú prijala Bezpečnostná rada, bola rezolúcia č. 635 zo 14. 6. 1989, ktorá odmietala používanie plastických výbušnín využívaných v tom čase na teroristické útoky v leteckej doprave. Do dnešného dňa (25.9.2005) prijala Bezpečnostná rada 34 protiteroristických rezolúcií (napr. 1373, 1566, 1640). 
V súčasnosti BR OSN prijíma v tejto oblasti dva typy rezolúcií. Jednak sú to rezolúcie, ktoré odsudzujú jednotlivé teroristické akcie a potom rezolúcie, ktorými sú prijímané kolektívne opatrenia. Druhá skupina rezolúcií ukladá štátom povinnosť prijať konkrétne opatrenia a spolupracovať v boji proti terorizmu.
Bezpečnostná rada svojimi rezolúciami zriadila štyri pomocné orgány pre oblasť boja proti terorizmu. Úlohou pomocných orgánov je napomáhať medzinárodnej spolupráci a pomáhať štátom vytvárať vnútroštátne kapacity na boj proti terorizmu. Ich úlohou je tiež kontrola plnenia rezolúcií prijatých Bezpečnostnou radou v boji proti rôznym formám terorizmu. 

Sú to:	
•	Protiteroristický výbor (Counter Terrorism Committee; CTC)
•	Výbor 1540 (1540 Committee)
•	Výbor 1267 (1267 Committee)
•	Pracovná skupina 1566 (1566 Working Group)

Protiteroristický výbor (CTC) 
Zriadený bol rezolúciou BR č. 1373 z 28. 9. 2001. Členmi výboru sú všetky štáty členovia Bezpečnostnej rady. 
Výbor bol zriadený po útokoch na New York, Washington, D.C. a Pennsylvániu v septembri 2001. Rezolúcia zaväzuje štáty bojovať proti všetkým formám terorizmu a jeho prejavom. Od štátov žiada okrem iného odmietnuť všetky formy finančnej podpory teroristickým skupinám, likvidovať ich tábory, neposkytovať im stravu a ani iným spôsobom ich podporovať. Štáty majú zhromažďovať informácie a vzájomne si ich vymieňať, spolupracovať pri vyšetrovaní aktov terorizmu a trestaní ich páchateľov. Trestne postihovať aktívnu, ale aj pasívnu pomoc teroristom na základe vnútroštátneho práva, za tým účelom prijať príslušnú vnútroštátnu legislatívu. Rezolúcia tiež vyzýva štáty, aby sa stali zmluvnými stranami všetkých medzinárodných protiteroristických dohovorov a protokolov.
Na základe článku 6 rezolúcie CTC požaduje od štátov správy o krokoch, ktoré urobili, resp. plánujú vykonať na zabezpečenie implementácie rezolúcie 1373 (2001). Všetky správy sú posudzované vždy jedným z troch podvýborov. Na základe správy a iných dostupných informácií podvýbor hodnotí plnenie rezolúcie. CTC zasiela štátom listy, v ktorých môže žiadať doplnenie správy, resp. môže ponúknuť technickú pomoc. Implementácia rezolúcie 1373 je trvalý proces.

Výbor 1540  
Zriadený bol rezolúciou č. 1540 z 28. 4. 2004. Členmi výboru sú všetky štáty členovia Bezpečnostnej rady. 
Základnou úlohou výboru je práca a kontrola plnenia opatrení v oblasti nešírenia jadrových, chemických a biologických zbraní. Existencia tohto druhu zbraní a riziko ich nie rovnako dôslednej kontroly, vrátane súvisiacich materiálov, zo strany každého z ich vlastníkov zvyšuje nebezpečenstvo, že premnoženie týchto druhov zbraní a spôsobov ich dodávok zvyšuje možnosť, že sa dostanú do rúk aj teroristických skupín, čo opätovne vytvára hrozbu svetovému mieru a bezpečnosti.

Výbor 1267
Výbor bol zriadený rezolúciou č. 1267 z 15. 10. 1999, jeho funkcie boli upravené rezolúciou 1390 zo 16. januára 2002. Členmi výboru sú všetky štáty členovia Bezpečnostnej rady. 
Ide o výbor zaoberajúci sa činnosťou Al-Kájdy a Talibanu a s nimi prepojených osôb a skupín. Úlohou výboru je získavať informácie o činnosti uvedených skupín s cieľom prijímať efektívne protiopatrenia. Zostavuje zoznamy takýchto skupín a osôb, na ktoré spadajú prijaté opatrenia Bezpečnostnej rady.

Pracovná skupina 1566
Pracovná skupina bola zriadená rezolúciou č. 1566 z 8. 10. 2004. V pracovnej skupine sú všetci členovia Bezpečnostnej rady. 
Úlohou výboru je posúdiť prijatie opatrení sankčného charakteru a preskúmavať praktické opatrenia, ktoré boli uložené jednotlivcom, skupinám alebo entitám spojeným s teroristickými aktivitami, s výnimkou Al-Kájdy a Talibanu, a tiež posúdiť možnosť zriadenia medzinárodného fondu na pomoc obetiam teroristických útokov a ich rodinám.

Rámcová pozícia SR:
Slovensko odsudzuje všetky formy terorizmu bez ohľadu na krajinu pôvodu a jeho ideologické, politické, etnické alebo náboženské pozadie. Zapájame sa do boja s terorizmom ako člen širokého medzinárodného spoločenstva v rámci Organizácie Spojených národov, ako člen Severoatlantickej aliancie, Európskej únie i ako suverénny štát. 
Boj proti terorizmu považujeme za jednu zo svojich hlavných priorít. Vo svetle šíriacej sa vlny medzinárodného terorizmu zdôrazňujeme urgentnú potrebu prijatia efektívnych kolektívnych opatrení, ktoré umožnia na krízové situácie nielen reagovať, ale hlavne im predchádzať.
Zdôrazňujeme potrebu širšieho poňatia medzinárodnej protiteroristickej spolupráce, ktorá by sa nemala obmedzovať iba na potrestanie páchateľov konkrétnych trestných činov terorizmu. Je potrebné, aby dlhodobo zameriavala svoju pozornosť na všetky formy a rizikové oblasti súvisiace s terorizmom a jeho financovaním. 
Za obzvlášť nebezpečné považujeme plány teroristických skupín na získanie ZHN. Zabrániť tomuto musí byť prvoradým cieľom celosvetového protiteroristického úsilia.
V Bezpečnostnej rade budeme aktívne pôsobiť vo všetkých formách práce v oblasti boja proti terorizmu.
Členstvo v BR OSN je spojené aj s prevzatím predsedníckych a podpredsedníckych funkcií v jej pomocných orgánoch. Berúc do úvahy priority zahraničnej politiky SR, naše aktuálne postavenie v MAAE, ako i ďalšie faktory, sa budeme uchádzať o predsednícky post vo Výbore 1540. Ten sa uvoľňuje v súvislosti s ukončením dvojročného pôsobenia Rumunska v BR OSN ku koncu roku 2005. 

Medzinárodný trestný súd (MTS)

Medzinárodný trestný súd (MTS) vznikol na základe Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (Štatút) zo 17. júla 1998. Štatút nadobudol platnosť dňa 1. júla 2002.
Právomoc MTS sa obmedzuje na najzávažnejšie trestné činy týkajúce sa medzinárodného spoločenstva ako celku. Rozhoduje v prípadoch, pokiaľ ide o zločin genocídy, zločiny proti ľudskosti a vojnové zločiny v súlade s ich definíciami vymedzenými v Štatúte. 
Na založenie príslušnosti MTS stačí, aby aspoň jeden z teritoriálne či personálne príslušných štátov ratifikoval Štatút alebo ad hoc uznal právomoc MTS na stíhanie konkrétneho  trestného činu. Štatút nemá retroaktívnu pôsobnosť a MTS môže vykonávať jurisdikciu iba nad zločinmi spáchanými po nadobudnutí jeho platnosti.
Štatút predvída tri spôsoby začatia konania pred MTS. Subjektami, ktoré sú za určitých podmienok oprávnené iniciovať konanie sú ktorákoľvek zmluvná strana Štatútu, Bezpečnostná rada OSN, konajúca na základe kapitoly VII Charty OSN alebo prokurátor MTS z vlastnej iniciatívy.
Napriek skutočnosti, že založenie MTS a prípravné práce k nemu prebiehali na pôde OSN, Súd je v zásade medzinárodnou organizáciou nezávislou od OSN. Štatút však obsahuje niektoré ustanovenia s priamou väzbou na Bezpečnostnú radu OSN. V zmysle čl. 16 sa nemôže žiadne vyšetrovanie alebo stíhanie začať alebo sa v ňom nemôže pokračovať počas 12 mesiacov po tom, ak o to požiada BR OSN rezolúciou podľa kapitoly VII Charty OSN. Túto možnosť využila BR OSN celkovo dvakrát (pod silným tlakom zo strany USA). V roku 2002 prijala kontroverznú rezolúciu č. 1422 a v roku 2003 už nie jednohlasne (proti prijatiu rezolúcie hlasovali Francúzsko, Nemecko a Sýria) rezolúciu č. 1487. Rezolúcie sa vzťahovali na príslušníkov mierových operácií OSN alebo operácií pod mandátom OSN, občanov štátov, ktoré nie sú zmluvnou stranou Štatútu. V roku 2004 sa obdobnú rezolúciu aj pod silným tlakom mimovládnych organizácií, ako i členských krajín EÚ nepodarilo prijať.
Prelomovým momentom bol 31. marec 2005, keď BR OSN rezolúciou č. 1593 rozhodla, že MTS predkladá situáciu v sudánskom Darfure. Ide o precedens, nakoľko BR OSN v tomto prípade prvýkrát podľa kapitoly VII Charty OSN a v súlade s čl. 13 písm.b) Rímskeho štatútu ako jeden z aktívne legitimovaných subjektov iniciovala trestné konanie pred MTS. V nadväznosti na túto rezolúciu dňa 29. júna 2005 prokurátor MTS Luis Moreno Ocampo predložil BR OSN správu o začatí vyštrovania v tejto situácii.
Dňa 4. októbra 2004 bola uzavretá dohoda medzi OSN a MTS, ktorá poskytuje právny rámec vzťahov a spolupráce medzi oboma inštitúciami vo veciach obojstranného záujmu.
SR je zmluvnou stranou Rímskeho štatútu odo dňa nadobudnutia jeho platnosti. Plne v súlade so spoločnou pozíciou Rady EÚ 2003/444/SZBP zo 16. júna 2003 o Medzinárodnom trestnom súde a Akčným plánom EÚ zo 4. februára 2004  sa zasadzuje za podporu jeho efektívneho fungovania a dosiahnutia všeobecnej podpory prostredníctvom účasti čo najväčšieho množstva krajín na Štatúte. Rovnako tak i EÚ neustále vyjadruje silnú podporu činnosti MTS (s výnimkou ČR sú všetky členské štáty EÚ zmluvnými stranami Štatútu).
SR napriek politickému tlaku neuzavrela s USA bilaterálnu dohodu, ktorá by v zmysle čl. 98 ods. 2 Štatútu bránila odovzdaniu občanov USA (príslušníkov ozbrojených síl) na prípadné trestné stíhanie pred MTS tzv. „Bilateral Immunity Agreement“ (BIA).

Rámcová pozícia SR:
Slovensko silno podporuje nový univerzálny trestný súd v súlade s jednotnou pozíciou EÚ v tejto otázke.
Podporujeme univerzalitu MTS v kontexte ratifikácie Štatútu ďalšími krajinami a jeho implementácie vo vnútroštátnych právnych poriadkoch zmluvných strán.
Podporujeme integritu MTS a odmietnutie opatrení a návrhov, ktoré by smerovali proti hlavným cieľom a zmyslu MTS, ako i duchu Štatútu.
Podporujeme predkladanie situácií pred MTS v prípadoch, ak existuje dôvodné podozrenie zo spáchania závažných zločinov spadajúcich do jeho jurisdikcie a vnútroštátny súdny systém nebude schopný alebo ochotný stíhať a potrestať ich páchateľov (zásada komplementárnosti).

Ad hoc medzinárodné trestné tribunály
(Medzinárodný trestný tribunál pre bývalú Juhosláviu (MTTJ) a Medzinárodný trestný tribunál pre Rwandu (MTTR))

Ad hoc medzinárodné trestné tribunály OSN boli zriadené rezolúciami BR OSN č. 808 z roku 1993 (MTTJ) a č. 955 z roku 1994 (MTTR). V súčasnosti je aktivita oboch tribunálov sústreďovaná na realizáciu tzv. ukončovacích stratégií (Completion strategies), ktoré boli potvrdené rezolúciami BR OSN č. 1503 (2003) a 1534 (2004). 
Stratégie tribunálov predpokladajú ukončenie vyšetrovacej fázy trestných stíhaní v roku 2004, prvostupňovej súdnej činnosti do konca roku 2008 a celkovú prácu tribunálov v roku 2010. V tomto zmysle je v záujme tribunálov potrestanie najdôležitejších osôb a vysokých štátnych predstaviteľov zodpovedných za spáchanie najzávažnejších zločinov podľa medzinárodného práva, ktorí doposiaľ neboli vydaní na trestné stíhanie (R. Karadžić, R. Mladić a A Gotovina v prípade MTTJ a F. Kabuga v prípade MTTR). Prípady páchateľov na nižšom stupni by mali byť odovzdané na stíhanie vnútroštátnym súdom.

Rámcová pozícia SR:
Slovensko podporuje dôslednú implementáciu ukončovacích stratégií oboch tribunálov, tak ako boli schválené rezolúciami BR OSN i s dodržaním ustanovených lehôt.
Presadzovanie nevyhnutnosti úplnej spolupráce krajín dotknutých regiónov (Balkán a oblasť Veľkých jazier) s tribunálmi v snahe čo možno najskoršieho vydania najdôležitejších osôb obvinených zo spáchania najzávažnejších zločinov tribunálom a trestného stíhania ostatných obvinených v rámci vnútroštátnej jurisdikcie.
Podporujeme dodržiavanie finančnej disciplíny členských štátov OSN vo vzťahu k financovaniu činnosti tribunálov.

TEMATICKÉ OTÁZKY

Civilné obyvateľstvo v ozbrojených konfliktoch
Problematikou ochrany civilného obyvateľstva v ozbrojených konfliktoch sa zaoberajú rezolúcie BR OSN 1265 z 17. 9. 1999 a 1296 z 19. 4. 2000. Okrem ochrany humanitárneho personálu sú špecifickými problémami aj ochrana detí a žien.

Ženy, mier a bezpečnosť
BR OSN sa zaoberá otázkami špecifického vplyvu ozbrojených konfliktov na život žien a dievčat prostredníctvom implementácie rezolúcie č. 1325 zo dna 31. 10. 2000. Vážnym problémom však naďalej ostáva zber a analýza údajov. BR OSN v tejto oblasti úzko spolupracuje s UNIFEM, o. i. aj prostredníctvom konzultatívneho výboru UNIFEM.
Iné relevantné rezolúcie: 1261 (1999), 1265 (1999), 1296 (2000), 1314 (2000)

Deti v ozbrojených konfliktoch
Problematikou ochrany detí v ozbrojených konfliktoch sa začala BR OSN osobitne zaoberať prostredníctvom prijatia rezolúcie 1261 zo dna 25. 8. 1999. Jedným z kľúčových problémov je dôsledný monitoring zneužívania detských vojakov, ktorý rieši na základe správy GT OSN (S/2005/72, 9. 2. 2005) rezolúcia č. 1612 z 26. 7. 2005.
Iné relevantné rezolúcie: 1261 (1999), 1314 (2000), 1379 (2001), 1460 (2003), 1539 (2004) a 1612 (2005).

Prevencia konfliktov a úloha občianskych spoločností v riešení a prevencii konfliktov
BR OSN sa venuje problematike prevencie konfliktov a úlohe občianskych spoločností pri ich riešení a prevencii. Významná úloha občianskych spoločností bola zdôraznená opakovane v prijatých vyhláseniach predsedu BR OSN ako aj v rezolúciách 1625 (2005), 1624 (2005), 1366 (2001). Osobitná úloha ženských občianskych spoločností pri riešení a prevencií konfliktov bola zdôraznená v rezolúcií 1325 (2000). 

Spolupráca OSN s regionálnymi organizáciami
	BR OSN sa téme spolupráce OSN s regionálnymi organizáciami pri udržiavaní medzinárodného mieru a bezpečnosti začala hlbšie venovať pomerne nedávno. Prijala rezolúciu č. 1631 (2005), ktorá vyzýva regionálne organizácie disponujúce kapacitami na prevenciu konfliktov alebo pre účasť v mierových operáciách, aby sa zapojili do tvoriaceho sa Pohotovostného systému OSN.

Rámcová pozícia SR:
Všetkým uvedeným témam pripisuje Slovensko osobitnú vážnosť. Naše pozície k nim sa zhodujú s obsahom dokumentov EÚ v danej problematike.
Ochranu civilného obyvateľstva v ozbrojených konfliktoch vnímame ako dôležitú súčasť noriem medzinárodného humanitárneho práva (MHP). Podporujeme prijatie opatrení na včasnú identifikáciu situácií, v súvislosti s ktorými sa MHP aplikuje a odporúčajú sa potrebné opatrenia.
Vo vzťahu k problematike rovnosti pohlaví podporujeme na európskej úrovni iniciatívy smerujúce k jej začleneniu  do plánovania, implementácie a monitorovania operácií EBOP.
Problematiku detí v ozbrojených konfliktoch považujeme za prioritu ľudskoprávnej agendy EÚ a BR OSN. V rámci iniciatív EÚ  vyvíjame tlak na tretie štáty a mimoštátnych aktérov, aby uplatňovali medzinárodné štandardy a medzinárodnoprávne normy v tejto oblasti a prijali účinné opatrenia na ochranu detí pred účinkami ozbrojených konfliktov a zároveň prestali s využívaním detí v armádach a ozbrojených skupinách.
Vzhľadom na naše špecifické skúsenosti z transformačného procesu sa mienime výraznejšie prezentovať v otázkach úlohy občianskej spoločnosti pri prevencii konfliktov a pri budovaní demokratickej spoločnosti. 
Problematiku spolupráce OSN s regionálnymi organizáciami tiež považujeme za jednu z profilových tém SR na pôde BR OSN, hoci nie jedinou a ani hlavnou. Budeme sa usilovať o lepšie koordinovanú, organizovanú a cielenú spoluprácu. Považujeme za potrebné dôkladné posúdenie všetkých možností konkrétnych vojenských, policajných, expertných finančných a materiálnych príspevkov SR do Pohotovostného systému OSN, do podpory spolupráce OSN s regionálnymi organizáciami a podpory regionálnych a subregionálnych organizácii v Afrike.