Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2002
a východiská pre jej ďalší rozvoj 

Obsah: 

I. Správa o stave siete ZÚ SR v zahraničí v r. 2002

I.1. Súčasný stav siete ZÚ SR v zahraničí

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov 

II. Východiská pre ďalší rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí

II.1. Návrh ďalšieho postupu dotvárania siete ZÚ SR

II.2. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR 

II.3. Perspektíva budovania siete úradov pridelencov obrany SR

II.4. Perspektíva budovanie siete policajných pridelencov SR

II.5. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2003

III.  Záver

Prílohy:
1. 	Tabuľka - prehľad siete ZÚ SR v zahraničí
2. 	Vyčíslený nárok na zriadenie  GK  New  York k 31.8.2003
3. 	Tabuľka - súčasný stav siete ÚPO a plánované zmeny 
I. SPRÁVA O STAVE SIETE ZASTUPITEĽSKÝCH ÚRADOV SR V ZAHRANIČÍ V ROKU  2002 

SR disponuje efektívnou sieťou  ZÚ vo  svete, ktorá je prakticky od svojho vzniku v procese transformácie a prispôsobovania sa potrebám samostatného Slovenska a jeho meniacemu sa postaveniu vo svete. Jej ďalší rozvoj je diktovaný požiadavkami vyplývajúcimi zo stanovených cieľov, potrieb a možností Slovenska. Tendencia stále intenzívnejšieho zapájania sa SR do systému medzinárodných vzťahov a spolupráce v Európe a vo svete, ktorá je jednou z najurčujúcejších charakteristík súčasného Slovenska, bude naďalej pokračovať. Uvedený vývoj bude vyžadovať, aby sieť diplomatických a konzulárnych zastúpení SR vo svete bola schopná aj naďalej flexibilne, v plnej šírke a na požadovanej úrovni zabezpečiť plnenie vládnych úloh v oblasti zahraničnej politiky, ktoré výrazne ovplyvňujú celkové postavenie a vnímanie Slovenska a rovnako dynamiku vnútorného rozvoja a stability krajiny. Medzi prioritné hľadiská pri posudzovaní rozvoja siete ZÚ SR patrí efektívnosť a úspornosť.

Predkladaný materiál vychádza z predpokladu, že SR bude na tohtoročnom pražskom samite NATO pozvaná stať sa jej plnoprávnym členom a stane sa členom EÚ k 1.1.2004. Funkčnosť a obsadenie našich zastupiteľských úradov pri NATO, EÚ a v ich členských krajinách je nevyhnutné  pred samotným vstupom zabezpečiť na úrovni porovnateľnej s členskými krajinami. 

Rozvoj zahraničnej služby sa neobmedzuje striktne na ministerstvo zahraničných vecí, ale je stále viac aj záležitosťou ďalších rezortov, čo vyplýva z dynamiky a komplexnosti dnešného systému medzinárodnej spolupráce. Tento trend sa  naďalej prehlbuje, osobitne v oblasti európskej integrácie a spolupráce v rámci medzinárodných organizácií. Ministerstvu zahraničných vecí sa v spolupráci s rezortmi, podieľajúcimi sa na vzťahoch SR so zahraničnými partnermi, darí budovať model modernej, akcieschopnej zahraničnej služby. 

	Moderná zahraničná služba vyžaduje pri napĺňaní záujmov štátu nevyhnutnú a zodpovedajúcu materiálnu základňu. Dostatočné vecné a finančné zabezpečenie siete ZÚ nie je pre žiadny štát nadbytočným zaťažením štátnych financií, ale nachádza priamy odraz v úrovni jeho politických, ekonomických a ďalších vzťahov s vonkajším prostredím, a predstavuje predpoklad zaručenia jeho bezpečnosti a vlastného rozvoja. Nedostatočná pozornosť venovaná zahraničnej službe by si mohla v budúcnosti vyžiadať zvýšené náklady v iných oblastiach, ako sú bezpečnosť a ekonomika, ale priniesť aj stagnáciu úrovne spolupráce so zahraničím. 

I.1. Súčasný stav siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí

K 1. aprílu 2002 mala Slovenská republika celkom 75 zastupiteľských úradov, tzn. veľvyslanectiev, stálych misií, misií a generálnych konzulátov, 1 pobočku ZÚ a 8 slovenských inštitútov (podrobný tabuľkový prehľad aktuálnej siete ZÚ SR v zahraničí viď v prílohe č.1):

a/  Veľvyslanectvá SR 
•	Európa: celkom 31 veľvyslanectiev - Ankara, Atény, Belehrad, Bern, Berlín, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinki, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva, Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím (vrátane pobočky konzulárneho oddelenia v Padove), Sofia, Svätá stolica,  Štokholm, Varšava, Viedeň, Záhreb;
•	Amerika: celkom 8 veľvyslanectiev – Washington (vrátane OBEO New York), Ottawa, Brazília (vrátane OBEO Rio de Janeiro), Buenos Aires, Havana, Lima, Mexiko, Santiago de Chile;
•	Ázia, Afrika, Austrália: celkom 22 veľvyslanectiev - Abu Dhabi, Alžír, Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Hanoj, Harare, Káhira, Kuala Lumpur  (efektívne od septembra 2001), Lagos, Nairobi, Peking, Pretória, Soul, Taškent, Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis; 
celkom 61  

b/  Generálne konzuláty SR (GK)
Brno, Istanbul, Mníchov, Sankt-Peterburg, Užhorod, Békešská Csaba (od septembra 2001);                 
celkom 6  

c/  Stále misie a misie SR
pri OSN v New Yorku, Viedni a Ženeve, pri OBSE vo Viedni, pri RE v Štrasburgu, pri ES v Bruseli, pri NATO v Bruseli, pri OECD v Paríži;
celkom 8

d/ Pobočka ZÚ
	Bonn

e/ Slovenské inštitúty (SI – fungujú v rámci veľvyslanectiev SR)
Viedeň, Varšava, Praha, Budapešť, Berlín, Moskva, Rím a od 1.1.2001 Paríž. 
Celkom 8.

Ostatné inštitúcie SR v zahraničí, riadené MZV SR
Okrem vyššie uvedených veľvyslanectiev, generálnych konzulátov, stálych misií a slovenských inštitútov v zahraničí, ako samostatné subjekty pôsobia nasledujúce inštitúcie:
•	Spoločenský dom: v Moskve;
•	Obchodno-technické stredisko: v Moskve (v príprave ukončenie jeho činnosti);
•	Sezónny konzulárny úrad: v Kuvajte, zriaďovaný každoročne na 6 mesiacov z dôvodu turistickej a kúpeľnej sezóny.

Obchodno-ekonomické oddelenia (OBEO –  v rámci diplomatických zastúpení SR)

Presadzovanie zahraničnej politiky Slovenskej republiky v oblasti zahraničného obchodu, hľadanie investorov pre rozvoj slovenského priemyslu s cieľom zabezpečenia ekonomického rastu a v neposlednom rade aj podpora rozvoja cestovného ruchu tvoria základné zameranie činnosti obchodno-ekonomických oddelení, pôsobiacich pri zastupiteľských úradoch Slovenskej republiky v zahraničí. Obchodno-ekonomické oddelenia (ďalej len “OBEO“) boli vytvorené pri 47 veľvyslanectvách, 1 pobočke veľvyslanectva v Bonne, 3 generálnych konzulátoch a pri konzulárnom oddelení v Padove. OBEO nie sú zriadené pri veľvyslanectvách v Dubline, Nikózii, Havane, Lime, Santiagu de Chile, Abu Dhabi, Alžíri, Bagdade, Hanoji, Harrare, Kuala Lumpur, Nairobi, Tripolise a pri Svätej Stolici, ani pri generálnych konzulátoch v Brne, Instanbule a Békešskej Čabe. Miestne oddelene pôsobia OBEO v New Yorku a v Rio de Janiero. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republiky priamo riadi aj oddelenie WTO v rámci Stálej misie Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve a nepriamo, metodicky riadi 1 vyslaného pracovníka na Stálej misii Slovenskej republiky pri OECD v Paríži, 3 vyslaných pracovníkov na Stálej misii Slovenskej republiky pri Európskych spoločenstvách v Bruseli a 1 vyslaného pracovníka pre problematiku zákazu chemických zbraní (OPCW) v rámci veľvyslanectva v Haagu. 

K zmenám v rozložení siete OBEO a v jej personálnom obsadení došlo najmä v roku 2001 a začiatkom roku 2002. Vytvorené boli nové OBEO v Ľubľani, Užhorode, Rige a v Rio de Janiero a personálne boli posilnené OBEO v Berlíne, Moskve, Varšave, Budapešti a oddelenie WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve. Vytvorenie nových pracovných miest bolo kryté čiastočne navýšením rozpočtu MH SR (na základe uznesení vlády SR č. 792 z 30. augusta 2001 a č. 1060 zo 7. novembra 2001) a čiastočne, v rámci optimalizácie siete OBEO, uzatvorením OBEO v Santiagu de Chile, v Hanoji a v Harrare a k 22. júnu 2002 aj v Lagose.

Úrady pridelencov obrany pri ZÚ SR

V roku 2001 došlo k viacerým zmenám v sieti úradov pridelencov obrany (ďalej len ÚPO). Z personálnych dôvodov bol dočasne uzatvorený ÚPO v Belehrade od marca 2001. V septembri 2001 bol znovu obsadený dvomi pracovníkmi. Boli realizované nové priakreditácie v štátoch Kazachstan, Vietnam, Kórea a Thajsko. Došlo k zmene priakreditácie v Slovinsku, ktorá bola vykonávaná z Viedne a v súčasnosti je realizovaná z Ríma. V súvislosti so striedaním PO v Londýne došlo k ukončeniu priakreditácie v Dánsku a Nórsku z dôvodu plánovaného otvorenia ÚPO v Dánsku. Nebolo realizované plánované otvorenie úradov v Dánsku a Lotyšsku z finančných i personálnych dôvodov. 
V súčasnej dobe má Slovenská republika obsadených dvadsať ÚPO pri ZÚ SR z toho v členských štátoch NATO je zriadených jedenásť ÚPO. ÚPO pokrývajú formou priakreditácii osemnásť štátov, z toho päť členských krajín NATO. Celkovo ÚPO pri ZÚ SR pokrývajú tridsaťosem štátov, z toho šestnásť členských krajín NATO. Naviac sa pripravuje otvorenie štyroch nových ÚPO, čím dôjde k zmene niektorých už existujúcich priakreditácii. Ďalej je v pláne realizácia ďalších pätnásť priakreditácii pre PO SR. Celkový prehľad súčasného stavu siete ÚPO ako aj plánované zmeny priakreditácii a otvorenia úradov sú uvedené v prílohe č. 2.
V súvislosti s prioritami zahraničnej politiky SR sa zastúpenie SR prostredníctvom ÚPO pri ZÚ SR javí ako nedostatočné najmä vo vzťahu k počtu úradov PO v členských štátov NATO. Uvedený stav bol doteraz limitovaný potrebou budovania úradov PO i v iných štátoch z dôvodov, plnenia úloh v oblasti rozvoja vzájomných vzťahov a vojenskej spolupráce,  zabezpečenia bezpečnosti SR a podpory obchodných aktivít. Stav siete ÚPO pri ZÚ SR je naviac podmienený i rozpočtovými možnosťami rezortu MO SR.
V krátkodobom a strednodobom výhľade bude potrebné sa zamerať na postupné dobudovanie siete ÚPO v členských štátoch NATO podľa úrovne a priorít v dvojstranných vzťahoch, čo zohľadňujú i súčasné návrhy. V ďalšom bude potrebné pokračovať v budovaní siete ÚPO v iných štátoch, rešpektujúc priority rozvoja vzájomných vzťahov, vojenskej a ekonomickej spolupráce a bezpečnostné záujmy SR.

V súvislosti s prioritami zahraničnej politiky SR bolo pri misii SAR pri NATO 
v Bruseli, pri SM SR pri OSN v New Yorku  a pri SM SR pri OBSE i v uplynulom období udržiavané stále zastúpenie predstaviteľov MO SR na presadzovanie vojensko-politických záujmov SR. V krátkodobom kontexte bude potrebné prehodnotiť jej úroveň s dôrazom na Misiu SR pri NATO v súvislosti s pozvaním SR do NATO.

Policajní pridelenci pri ZÚ SR

V roku 2001 pôsobili pri ZU SR v zahraničí dvaja policajní pridelenci. Funkcia policajného pridelenca pri ZU SR v Kyjeve bola zriadená k 1. októbru 2001 a funkcia policajného pridelenca pri ZU SR v Haagu bola zriadená k 1. novembru 2001. Vzhľadom na krátkosť pôsobenia policajných pridelencov ich činnosť bola zameraná na nadviazanie kontaktov s relevantnými policajnými útvarmi prijímacieho štátu a ďalšími orgánmi štátnej správy.

Honorárne konzuláty SR v zahraničí

	Predstavujú špecifickú formu zastúpenia a dotvárajú sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí. Sú riadené honorárnymi konzulmi alebo honorárnymi generálnymi konzulmi – občanmi krajiny pôsobnosti, ktorí činnosť svojho úradu financujú z vlastných prostriedkov. K 1.4.2002 mala SR celkom 84 takýchto úradov. Aj keď je to dôležitý podporný prvok na uplatňovanie zahranično-politických záujmov SR, nemôže plnohodnotne nahradiť efektívnu činnosť zastupiteľského úradu SR v zahraničí. 

Súhrn: 

•	MZV SR priamo riadi sieť zastupiteľských úradov SR v zahraničí, ktorú tvorí 75 zastupiteľských úradov, z toho 61 veľvyslanectiev, 6 generálnych konzulátov a 8 stálych misií a misií. V zahraničí ďalej pôsobí 8 Slovenských inštitútov, 1 pobočka ZÚ, Spoločenský dom v Moskve a Obchodno-technické stredisko v Moskve. V turistickej a kúpeľnej  sezóne je otváraný sezónny konzulárny úrad v Kuvajte. Sieť honorárnych konzulátov SR predstavuje 84 úradov. Nezávisle na sieti ZÚ SR individuálne pôsobia v pozorovateľských misiách 4 zamestnanci MZV SR;  
•	MH SR riadi 52 OBEO pri ZÚ SR a pracovisko WTO pri Stálej misii Slovenskej republiky pri OSN v Ženeve a metodicky 3 pracoviská pri Stálej misii SR pri OECD v Paríži, SM SR pri ES v Bruseli a pracovisko pre problematiku zákazu chemických zbraní pri ZÚ SR v Haagu;
•	MO SR riadi 20 úradov pridelencov obrany pri ZÚ SR, 3 organizačné prvky predstaviteľov MO SR pri stálych misiách a misiách SR; 
•	MV SR riadi 2  policajných pridelencov pri ZÚ SR.

Počet zamestnancov zahraničnej služby na diplomatických zastupiteľských úradoch SR

    Ku dňu 1.4.2002 na zastupiteľských úradoch SR v zahraničí pôsobilo 796,5 zamestnancov v štruktúre: 

Štruktúra
zamestnancov	MZV SR*	MH SR	MO SR	MV SR	Zahraničná služba celkom	
Štátna služba	371	65	33	2	471	
Verejná služ.	313,5	12	0	0	325,5	
Celkom	684,5	77	33	2	796,5	
* vrátane zamestnancov Slovenských inštitútov, pobočky ZÚ SR, SD, OTS a pozorovateľov v misiách.

I.2. Vyhodnotenie plnenia predchádzajúcich zámerov siete ZÚ

V r. 2001 vláda SR prerokovala dva zásadné materiály, predkladané spoločne ministrami zahraničných vecí, hospodárstva, obrany a vnútra SR, ktoré boli venované sieti ZÚ SR:   Správa o stave siete zastupiteľských úradov SR v zahraničí v r. 2001 a východiská pre jej ďalší rozvoj a Správa o vecnom a finančnom zabezpečení siete zastupiteľských úradov Slovenskej republiky v zahraničí. 
	
 V uplynulom období boli realizované nasledujúce opatrenia: 
•	povýšenie úrovne diplomatického zástupcu SR na Kube, v Dánsku a Líbyi na veľvyslaneckú 
•	zriadenie SM SR pri OECD v Paríži a obsadenie postu vedúceho veľvyslancom  
•	otvorenie veľvyslanectva SR v Kuala Lumpur (na základe uznesenia vlády SR č.744/2000) 
•	otvorenie GK SR v Békešskej Čabe (na základe uznesenia vlády SR č.744/2000)
•	vytvorenie konzulárneho oddelenia pre ekonomicko-obchodné činnosti v Padove 
•	otvorenie OBEO v Rio de Janeiro
•	pokračovanie posilňovania misií SR pri ES, NATO a vybraných veľvyslanectiev najmä v členských krajinách EÚ
•	vyslanie policajných pridelencov na ZÚ SR v Kyjeve a v Haagu
•	príprava otvorenia GK Krakov (na základe uznesenia vlády SR č. 1060/2001)

Z finančných dôvodov nedošlo k otvoreniu Generálneho konzulátu SR v Los Angeles. 

II. VÝCHODISKÁ PRE ĎALŠÍ ROZVOJ SIETE ZÚ SR V ZAHRANIČÍ

Vývoj medzinárodno-politického postavenia SR  stavia pred slovenskú zahraničnú službu nové výzvy, na ktoré musí SR reagovať, ak chce udržať stále sa zvyšujúce tempo týchto procesov. Vytvorenie náležitých personálnych a vecných podmienok, adekvátny rozvoj siete ZÚ je nevyhnutným predpokladom pre splnenie týchto výziev. 

Prioritnými určujúcimi faktormi pre rozvoj siete ZÚ SR v zahraničí v nasledujúcom období sú:

•	integrácia SR do EÚ a NATO ako nemenná priorita, ktorej sa prispôsobujú ostatné politiky štátu;
•	hospodársky vývoj v SR, ktorý bude naďalej vyvíjať veľký tlak na úsporu finančných prostriedkov v štátnej správe;
•	nevyhnutnosť prehlbovania a rozširovania efektívnej spolupráce SR, ako malého integrujúceho sa štátu s proexportne orientovanou ekonomikou, so zahraničím;
•	reforma štátnej správy.

MZV   SR   navrhuje zrušenie ZÚ SR v Lime a Harare v úsilí o racionalizáciu siete ZÚ
SR v zahraničí a zabezpečenie prostriedkov na rozvoj siete ZÚ SR v oblastiach prioritných záujmov zahraničnej politiky SR.

II.1. Návrh ďalšieho postupu dotvárania siete ZÚ SR

EÚ

Proces rokovaní s Európskou úniou vstúpil do ďalšej fázy, čo si bude vyžadovať v najbližšom období posilnenie existujúcich štruktúr zaoberajúcich sa európskou prípravou rokovaní a celkovým prístupovým procesom. Pôjde najmä o posilnenie administratívnych štruktúr na  Misii SR pri ES a ZÚ v krajinách EÚ. Misiu SR pri ES  bude potrebné dobudovať tak, aby v horizonte rokov 2003–2004 zodpovedala svojim zložením porovnateľnému zastúpeniu existujúcich diplomatických zastúpení členských štátov.

Rokovania o vstupe SR do EÚ sa dostávajú v roku 2002 do rozhodujúcej fázy, keď sa predpokladá uzatvorenie všetkých rokovacích kapitol. V tomto roku bude na Misiu pri ES postupne vyslaných 5 diplomatických zamestnancov (1 MZV, 1 MH, 1 MP, 1 MF, 1 MO) a 1 DZ z MV, ktorý mal byť vyslaný v roku 2001. Misia pri ES bude tiež posilnená o 1 administratívno-technického zamestnanca a 1 zmluvnú silu. Počet zamestnancov dosiahne v jednotlivých kategóriách celkove: 30 štátna služba a 15 verejná služba. Na základe uznesenia vlády č. 702/2001 budú v priebehu t.r. personálne posilnené o 1 diplomata ZÚ Madrid a z prostriedkov MZV  ZÚ v Paríži, Ríme a Prahe.

Podľa aktualizovanej rámcovej koncepcie MZV SR bude Misia pri ES  v roku 2003 posilnená o 13 DZ ( 5 MZV, 1 MV, 1 MH, 1 MŽP, 1 MP, 1 MS, 1 MF, 1 MO, 1 MDPT). V kategórii ATZ bude vyslaný 1 ATZ a prijaté 2 ZS. V roku 2003 by malo pracovať na Misii pri ES 61 zamestnancov. Z toho bude 43 v štátnej službe, čo predstavuje cieľový stav porovnateľný s rovnako veľkými krajinami, a 18 vo verejnej službe. V priebehu roku 2003 budú posilnené po 1 DZ 4 ZÚ v členských krajinách EÚ (Viedeň, Dublin, Kodaň, Helsinki) a 3 ZÚ v kandidátskych krajinách (Budapešť, Varšava a Ľubľana). 

Zo strednodobého hľadiska rozvoja Misie pri EÚ bude možné považovať stav z roku 2003 za dostačujúci. Po vstupe SR do EÚ bude potrebné v roku 2004 a 2005 ďalej posilňovať ZÚ v ostatných členských krajinách EÚ o DZ zaoberajúcich sa európskymi otázkami a perspektívne otvoriť ZÚ tak, aby SR mala samostatné zastúpenie v každom členskom štáte EÚ. 

NATO

V novembri 2002 na pražskom summite NATO sa predpokladá, že SR bude pozvaná spolu s inými ašpirantskými krajinami NATO začať prístupové rozhovory, ktoré by mali byť ukončené do jarného zasadnutia Severoatlantickej rady 2003 (apríl/máj 2003) podpísaním Protokolu o pristúpení k Washingtonskej zmluve. Následný ratifikačný proces by mohol byť ukončený do konca roku 2004. Vzhľadom na tento časový harmonogram, ako aj očakávané faktické zapojenie Misie SR pri NATO (ďalej Misia) do práce väčšiny výborov Aliancie ešte pred formálnym začlenením do organizácie (podobne tak sa stalo v prípade ČR, MR a PR po pozvaní v Madride 1997), je nevyhnutné venovať pozornosť vytvoreniu predpokladov na plnohodnotné pôsobenie Misie z pohľadu personálneho aj technického zabezpečenia. Príslušné prvé opatrenia treba realizovať už tento rok s ohľadom na nutnú transformáciu súčasného zastúpenia SR pri NATO na Stálu delegáciu SR pri NATO po vstupe SR do Aliancie. 

Zo skúseností troch nových členských štátov ako aj odporúčaní Medzinárodného sekretariátu NATO vyplýva, že personálne posilnenie a dobudovanie technického zabezpečenia Misie až po samotnom pozvaní je pomerne neskoro. Už v roku 2001 bolo schválené zvýšenie systemizovaných miest politickej sekcie Misie o dve diplomatické miesta v roku 2002 (spolu 8), s predpokladom ďalšieho personálneho posilnenia po pozvaní o 2 diplomatické miesta a po vstupe do NATO a ďalšie 1 diplomatické miesto (spolu 11 diplomatov). Zároveň bude nevyhnutné posilniť aj hospodársko-technický úsek Misie, v súčasnosti 4 systematizované miesta a dve zmluvné sily, minimálne o 8 systemizovaných miest (1 miesto štátna služba, 7 miest verejnej služby). Vzhľadom na tento predpokladaný nárast zastúpenia SR pri NATO ako členského štátu Aliancie je potrebné aj adekvátne zvýšenie kancelárskych a administratívnych priestorov budúcej delegácie SR pri NATO.

V súvislosti s pozvaním SR do NATO bude potrebné kvalitatívne zmeniť úroveň zastúpenia predstaviteľov MO SR pri Misii SR pri NATO a vytvoriť relevantné organizačné štruktúry pre priame národné vojenské zastúpenie pri rozhodujúcich veliteľských orgánoch. V súčinnosti s MO SR a GŠ ASR bude posilnená vojenská časť Misie SR pri NATO a s prizvaním SR do NATO bude vytvorený úrad vojenského predstaviteľa pri NATO a Kontaktný úrad pri SHAPE. V rámci týchto opatrení bude dobudované i technické zabezpečenie. Vybudovanie ďalších organizačných prvkov na strategických regionálnych a subregionálnych veliteľstvách bude závislé od výsledkov prístupových rozhovorov.

Generálny konzulát New York

	V súčasnosti sa urgentne prejavuje potreba vytvorenia GK v New Yorku, ktorý je najdôležitejším obchodným, hospodárskym, kultúrnym a vedeckým  strediskom USA. Uvedený krok by bol v súlade so záujmom SR o vyššiu kvalitatívnu úroveň vzťahov s USA  a logickým vyústením doterajšej rastúcej dynamiky týchto vzťahov. Do New Yorku smeruje aj najvyšší počet návštevníkov zo SR a kumuluje sa tu aj najviac žiadostí o poskytnutie konzulárnej pomoci. V oblasti New Yorku žije taktiež jedna z najpočetnejších slovenských komunít nachádzajúcich sa na území USA (približne 120 tisíc osôb). Je tu už dislokované obchodné zastúpenie SR podliehajúce pod ZÚ Washington a bolo by vhodné pričleniť ho ku GK, pokiaľ by bol zriadený. Tým by bolo možné zabezpečiť žiaducu efektívnosť zastúpenia SR v New Yorku.

Politické, diplomatické, ekonomicko-obchodné a spoločenské postavenie New Yorku, ktorý je nie náhodou označovaný za hlavné mesto sveta, v ktorom sídli OSN a cez ktorého prístavy New York a Elizabeth-New Jersey sa realizuje viac ako 60 % obchodu USA, sú faktory, ktoré si vyžadujú prednostné zriadenie Generálneho konzulátu SR. Z pohľadu SR ako kandidáta na miesto nestáleho člena BR OSN vo voľbách v r. 2005 je potreba zriadenia GK v New Yorku v blízkom období o to dôležitejšia, že kandidatúra si vyžaduje realizáciu mnohých aktivít, vrátane kultúrno-spoločenských, na ktoré SM SR pri OSN nemá finančné, personálne ani iné potrebné kapacity. 

Z 13 asociovaných krajín sú len 2 štáty, ktoré nemajú generálny konzulát v New Yorku - Slovensko a Lotyšsko. Konzulárny zbor v New Yorku je  najväčším  na svete,   pôsobí tu 103 generálnych konzulátov. 

Vychádzajúc z uvedeného MZV SR navrhuje zriadiť GK New York v roku 2003. Náklady na jeho otvorenie a chod sa predpokladajú vo výške 25 miliónov Sk ročne (bez výdajov na zamestnancov GK). MZV SR navrhuje zabezpečiť financovanie GK Ney York z prostriedkov získaných z uzatvorenia Zastupiteľských úradov SR v Zimbabwe a Peru (4 milióny Sk ročne bez výdajov na zamestnancov zatváraných ZÚ) a uplatnením v návrhu rozpočtu MZV SR na rok 2003 požiadavky na finančné krytie výdavkov súvisiacich so zriadením GK New York k 31.8.2003 a jeho chodom do konca r. 2003 vo výške 7 miliónov Sk. Náklady na zamestnancov GK New York budú pokryté z ušetrených prostriedkov v týchto položkách na ZÚ Harare a ZÚ Lima. 
ZÚ Harare

	Spolupráca SR so Zimbabwe má dlhodobo klesajúcu tendenciu vo všetkých oblastiach. V politických vzťahoch nedošlo v posledných rokoch k žiadnym významnejším aktivitám. Obchodná výmena  v minulom roku iba mierne presiahla 28 mil. Sk, pričom slovenský vývoz  nedosiahol ani 5 miliónov Sk.
	Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Zimbabwe (v tis. Sk):
	1998	1999	2000	2001	
Vývoz SR	2.802	10.230	1.502	4.654	
Dovoz SR	25.756	23.155	12.499	23.502	
Saldo	-22.954	-12.925	-10.997	-18.848	

Výsledky v obchodno-ekonomickej spolupráci SR so Zimbabwe viedli MH SR k uzatvoreniu OBEO v Harare v r. 2001. 
Krajina sa pod vedením prezidenta R. Mugabeho, ktorý je pri moci nepretržite od získania nezávislosti v r. 1980, dostala po nedemokratických marcových prezidentských voľbách do izolácie zo strany EÚ, USA a Kanady. SR podobne ako ostatné asociované krajiny podporila pozície EÚ k týmto voľbám. 
Zimbabwe bolo po voľbách s podporou aj Nigérie a JAR, t.j. rozhodujúcich afrických krajín sympatizujúcich s ňou,  pozastavené členstvo v Britskom spoločenstve národov. Hospodárska situácia v krajine je zúfalá a ďalší prezidentský mandát R. Mugabeho nevytvára predpoklady na jej radikálnejšiu zmenu.  
MZV SR navrhuje uzatvoriť ZÚ Harare v r. 2003.
ZÚ Lima  
Vzťahy s Peru od vzniku SR nezaznamenali významnejší posun, ktorý by vytváral predpoklady pre ich dynamickejší rozvoj v budúcnosti. Podobne ako v prípade Zimbabwe   je obsadenie veľvyslanectva minimálne a OBEO pri ZÚ nie je. 
Prehľad vývoja obchodnej výmeny SR-Peru (v tis. Sk):
	1998	1999	2000	2001	
Vývoz SR	41.172	27.820	60.808	47.075	
Dovoz SR	353.444	281.775	335.276	444.034	
Saldo	-312.272	-253.955	-274.468	-396.959	

V politickej rovine pokračuje stagnácia vzájomných kontaktov. Od r. 1993 nenavštívil Slovensko žiadny politický predstaviteľ Peru a v súčasnosti sa ani nepripravujú podobné aktivity. 

Vnútropolitický vývoj v krajine je po búrlivých zmenách spojených s vynúteným odchodom bývalého prezidenta Fujimoriho z funkcie, jeho následným exilom a nástupom demokraticky zvoleného prezidenta A. Toleda v minulom roku, relatívne pokojný. Hospodárska a sociálna situácia v krajine je mimoriadne ťaživá. Predvolebné sľuby prezidenta A. Toleda sa darí napĺňať len veľmi pomaly a v obmedzenej miere. Peru čaká veľmi kritické obdobie vyrovnávania sa so zdedenými problémami.  
	MZV SR navrhuje uzatvorenie ZÚ Lima v r. 2003.

	Vychádzajúc z predpokladaného vývoja zahranično-politického postavenia SR a z úloh, ktoré stoja pred zahraničnou službou pri napĺňaní cieľov  v oblasti zahraničnej politiky, bude okrem uvedených opatrení potrebné pravidelne vyhodnocovať zastúpenie SR s akcentom na racionalizáciu siete ZÚ SR vrátane potreby zriadenia efektívnych zastupiteľských úradov v Saudskej Arábii, regióne Južného Kaukazu, generálnych konzulátov SR v Los Angeles a Sydney.

Finančné zabezpečenie siete ZÚ SR 

	Podiel rozpočtu MZV SR na výdavkovej časti štátneho rozpočtu SR v r. 2002 predstavuje 0,93%.  Náklady na členské príspevky do medzinárodných organizácií dosahujú cca 10,5 % rozpočtu MZV SR.

Schválený rozpočet kapitoly MZV SR na rok 2002 (s vyňatím účelovo určených prostriedkov na národný program PRENAME) predstavuje v porovnaní s rokom 2001 zníženie objemu bežných výdavkov na tovary a služby o 13 mil. Sk, zníženie objemu kapitálových výdavkov o 66 mil. Sk a zníženie objemu prostriedkov na úhrady členských príspevkov do medzinárodných organizácií o 50 mil. Sk.

Celkový objem rozpočtov diplomatických misií na rok 2002 v porovnaní s rokom 2001 sa síce zvýšil o 10,6 mil. Sk, avšak v rámci takto zvýšeného celkového objemu rozpočtov diplomatických misií bolo nevyhnutné v porovnaní s rozpisom roku 2001 pokryť celoročné prevádzkové výdavky novozriadených GK v Békešskej Čabe a ZÚ v Kuala Lumpur, ktoré v roku 2001 boli pokryté zdrojmi nad rámec rozpočtu, a to príjmami získanými z odpredaja nehnuteľností v správe MZV SR v zahraničí. 

	II.2. Rozvoj siete obchodno-ekonomických oddelení ZÚ SR

V súlade s uznesením vlády Slovenskej republiky č. 1060 zo 7. novembra 2001 bude v roku 2002 personálne dobudovaná Stála misia SR pri WTO v Ženeve. 
	
Svetová obchodná organizácia (WTO) sa v rámci systému medzinárodných organizácií vyprofilovala ako najdôležitejšie fórum svetovej obchodnej diplomacie, zamerané na medzinárodný obchod. Od začiatku svojej existencie (1. januára 1995) plní základné funkcie, ktorými sú vytváranie transparentného, predvídateľného a nediskriminačného multilaterálneho obchodného systému, prijímanie multilaterálnych pravidiel a odstraňovanie prekážok medzinárodného obchodu,  podpora rozvoja a ekonomických reforiem a vytváranie podmienok pre riešenie problémov, ktoré vznikajú v rámci obchodných vzťahov medzi členskými krajinami. Pravidlá WTO (pokrývajúce obchod s tovarmi a službami, obchodné aspekty práv duševného vlastníctva práva, pravidlá a postupy pri urovnávaní sporov a prehľady obchodných politík) obsiahnuté v Záverečnom akte Uruguajského kola GATT a Marakéšskej dohode o založení WTO a jej prílohách. WTO dynamicky reaguje na vývoj multilaterálneho obchodného systému a prostredníctvom multilaterálnych rokovaní neustále rozširuje svoj záber aj o ďalšie oblasti týkajúce sa obchodu (ako napr. životné prostredie, investície, hospodárska súťaž, transparentnosť vládneho obstarávania, elektronický obchod a i.). Činnosť WTO je riadená kolektívne členskými krajinami (v súčasnosti členská základňa WTO predstavuje 144 krajín, pokrývajúc takmer 95 % svetového obchodu) na báze konsenzu, najvyšším orgánom je Ministerská konferencia WTO. Posledná, v poradí už štvrtá ministerská  konferencia sa uskutočnila v novembri minulého roku v Dohe, Katari a bola na nej prijatá Ministerská deklarácia – Rozvojová agenda z Dohy, ktorá znamená otvorenie nového kola multilaterálnych rokovaní v oblasti obchodu, ktoré by malo byť ukončené do roku 2005. V tomto kontexte možno konštatovať, že WTO sa etablovalo ako medzinárodná inštitúcia, ktorá zásadným spôsobom ovplyvňuje vývoj multilaterálneho obchodného systému a má významný dopad na obchodno-politické režimy členských krajín WTO. WTO tak hrá významnú úlohu pri formulovaní zahranično-obchodných politík členských krajín WTO a je veľmi dôležitým fórom pre presadzovanie a obhajovanie ich obchodno-politických záujmov. Členské krajiny si uvedomujú dôležitosť aktívnej participácie na práci WTO a preto kladú veľký dôraz na náležité diplomatické zastúpenie na pôde WTO.  

Vzhľadom na rozširujúcu sa agendu WTO o nové, doposiaľ pravidlami WTO nepokryté oblasti (obchod a životné prostredie, elektronický obchod, obchod a rozvoj, obchod a sociálne štandardy) a zároveň sa rozširujúci počet členských krajín, hľadanie konsenzu medzi členskými krajinami začína byť čoraz komplikovanejším procesom. Vedie k nárastu počtu formálnych i neformálnych rokovaní, ako aj bilaterálnych a multilaterálnych konzultácií. V praxi to znamená veľmi široký rozsah a záber aktivít, ktorý kladie veľké nároky na kapacitné zdroje  pracoviska WTO. Pre lepšiu ilustráciu náročnosti zastrešovania aktivít WTO možno uviesť, že minulý rok sa uskutočnilo viac ako 1 000 formálnych a neformálnych zasadnutí a konzultácií na pôde WTO. 

Zásadným elementom determinujúcim aktivity OBEO/WTO je prijatá Ministerská deklarácia – Rozvojová agenda z Dohy. Otvorenie nového kola predstavuje pre Slovenskú republiku ako členskú krajinu WTO záväzok jednak v ekonomicko-obchodnej a zároveň v politickej rovine aktívne pristúpiť k rokovaniam v rámci širokej agendy stanovenej v Dohe. V rámci nového kola rokovaní bude Slovenská republika presadzovať svoje obchodno-politické záujmy a v súlade s integračnými procesom do EÚ harmonizovať svoje negociačné pozície s pozíciami EÚ. Otvorenie nového kola rokovaní v praxi znamená prudký nárast rokovaní v rámci WTO na všetkých formálnych aj neformálnych úrovniach, čo zvýši nároky na aktivity pracoviska WTO. 
	
V roku 2002 bude ďalej z rozpočtových zdrojov MH SR vytvorené OBEO v maďarskom Szegede. Predsedovia vlád Slovenskej republiky a Maďarskej republiky pri oficiálnom otvorení Generálneho konzulátu SR v Békešskej Čabe v septembri 2001 deklarovali záujem o zintenzívnenie hospodárskych vzťahov Slovenskej republiky v priestore južného Maďarska rozšírením slovenskej obchodnej diplomacie, ako nástroja pomoci malým a stredným podnikateľom, žijúcim v tomto regióne. Celoštátna slovenská samospráva v Maďarskej republike očakáva rozšírením obchodného zastúpenia Slovenskej republiky v Maďarsku výraznejšiu intenzitu vzťahov s dôrazom na sektor služieb, najmä cestovného ruchu a prihraničnú spoluprácu. Podľa oficiálnej štatisticky cestovného ruchu počet návštevníkov z Maďarskej republiky vzrástol v roku 2001 indexom 111,2. Zahranično-obchodná bilancia relácie MR – SR dosiahla za rok 2001 hodnotu 1.056 mld. USD, pri aktívnom salde obchodnej bilancie 306 mil. USD, s medziročným indexom rastu exportu 122,9 a celkového obratu 130,6. Priame zahraničné investície MR v SR presahujú úroveň 400 mil. USD a investície SR v MR hodnotu 150 mil. USD. MH SR na tlak maďarských podnikateľov, ale aj slovenskej menšiny, žijúcej v Maďarsku, uvažovalo pôvodne s otvorením OBEO pri GK v Békešskej Čabe. Vzhľadom k tomu, že na generálnom konzuláte nie sú vytvorené priestorové podmienky pre zriadenie OBEO, po rokovaniach s miestnymi samosprávami bol pre otvorenie OBEO navrhnutý Szeged, obchodno-ekonomické centrum južného Maďarska. 
	
V roku 2003 bude personálne dobudovaná Stála misia SR pri WTO v Ženeve o 1 pracovníka vo verejnej službe. 
Z hľadiska rozvojových zámerov budovania siete OBEO, v roku 2003 MH SR navrhuje otvorenie OBEO pri zriadenom zastupiteľskom úrade v Kuala Lumpur a v Kazachstane – v Astane.
Kazachstan je z pohľadu rozlohy územia najväčšou krajinou v Strednej Ázii. Ide o krajinu, ktorá je svojou polohou predurčená stať sa v budúcnosti strategickým partnerom pre spoluprácu v oblasti strednej Ázie. Dôležitým aspektom, ktorý umožní Kazachstanu postavenie lídra v Strednej Ázii sú jeho bohaté náleziská prírodných surovín: volfrámu (1. miesto na svete), chrómových a fosforových rúd (2. miesto), mangánových rúd (3. miesto), olova a molybdénu (4. miesto), medi a pod. Medzi najzávažnejšie momenty, prečo sa záujem ekonomických mocností orientuje do uvedenej oblasti sú hlavne náleziská ropy a zemného plynu v západnom Kazachstane. Na území Atyrauskej a Mangistauskej oblasti je rozložených cca 70% kazašských nálezísk. Viac ako 91% rozpracovaných nálezísk sa nachádza na území týchto oblastí, pričom ťažba ropy dosahuje 95% z celkovej ťažby ropy v Kazachstane. Za pomoci zahraničného kapitálu sa otvárajú obrovské ložiská ropy a plynu v Karačaganaku, v Tengize, ako aj v kazašskej časti šelfu Kaspického mora. Dokončenie prečerpávacieho terminálu JUŽNYJ v Odesse a prepojenie ropovodov ODESSA-BRODY  a DRUŽBA umožní Slovenskej republike podieľať sa na tranzite ropy z kazašskej časti šelfu v Kaspickom mori do Strednej a Západnej Európy.  
Horeuvedené skutočnosti umožnia Kazachstanu v blízkej budúcnosti vypracovať sa na pozíciu krajiny so silnou ekonomikou. Svedčia o tom kvalitatívne zmeny výrobnej a bankovej sféry a taktiež v ostatných sektoroch hospodárstva. Vhodná konjunktúra zahraničného trhu, najmä pokiaľ ide o ropné oblasti, pozitívne ovplyvnila celkový ekonomický rast republiky. Kazašská vláda prijala celý rad opatrení v oblasti rozvoja výroby spotrebného tovaru, služieb a investičnej výstavby. 
Pre Slovenskú republiku je Kazachstan zaujímavý z pohľadu perspektívy presadiť sa a rozvíjať existujúcu spoluprácu v nasledovných oblastiach:
- stavebných kapacít
- dodávok ťažobných zariadení, čerpadiel atď.
- dodávok strojárenských zariadení a strojárskych výrobkov, mechanizmov
- gumárenských technológií a výrobkov
- spotrebného tovaru

Prehľad vývoja vzájomného obchodu medzi SR a Kazachstanom (v mil. Sk)
	1997	1998	1999	2000	2001	
Dovoz	335,4	318,2	249,6	514,7	764,5	
Vývoz	321,4	366,6	260,9	418,1	710,6	
Obrat	657,0	684,8	510,5	932,8	1475,1	
Saldo	- 14,0	48,4          	11,3	- 96,6	- 53,9	
    
Z hľadiska presadzovania hospodárskych a zahranično-obchodných záujmov Slovenskej republiky, najmä v oblasti dodávok ropy a plynu z KR do SR a jej tranzitu cez územie SR, potreby bezprostredného monitoringu politickej a ekonomickej situácie a presadzovania ekonomických a hospodárskych záujmov slovenských podnikateľských subjektov, je otvorenie OBEO v Kazachstane viac ako žiadúce. Vytvorenie obchodno-ekonomického zastúpenia v blízkej budúcnosti bolo aj jednou z tém rokovania prezidentov Slovenskej republiky a Kazašskej republiky v Kazachstane v novembri 2001 a na 2. zasadnutí Medzivládnej slovensko-kazašskej komisie pre obchodno-hospodársku a vedecko-technickú spoluprácu.

	Pokiaľ ide o vytvorenie OBEO v Malajzii, je nutné uviesť, že Malajzia sa v ostatnom období stáva jednou z priorít zahranično-obchodných záujmov SR v juhovýchodnej Ázii. Združenie národov juhovýchodnej Ázie /ASEAN/, ktorého je Malajzia členom, sa stále viac presadzuje v zahranično-obchodnej výmene so Slovenskou republikou. Malajzia je najrýchlejšie sa rozvíjajúcou ekonomikou v tejto oblasti.
	Malajzia je perspektívnym obchodným partnerom jednak z hľadiska možností uplatnenia slovenských exportných komodít na tomto trhu a na druhej strane ako dodávateľ významných surovín /prírodný kaučuk, palmový olej/ pre náš priemysel. Vzájomný obchodný obrat medzi SR a Malajziou dosiahol v r.2001 hodnotu 3 641 mil. Sk a v porovnaní s r.2000 sa zvýšil o 77%.
	K rozhodujúcim komoditám na strane slovenského vývozu patria merače plynu, kvapalín a elektrickej energie, priadza zo syntetických vlákien, aminozlúčeniny, rastlinné alkaloidy, ložiská, sklo a lieky. Hlavnými dovoznými položkami z Malajzie sú stroje na automatické spracovanie dát, elektrické integračné obvody, prijímacie stroje na rádiofóniu a rádiotelegrafiu, vysielacie prístroje a zariadenia, elektrické transformátory. 
	Na malajskom trhu je súčasne záujem o výrobky obranného priemyslu a ťažkého strojárstva. Malajzia je považovaná spolu so Singapurom  za vstupnú bránu na trhy krajín ASEAN.
	Otvorením OBEO v Kuala Lumpur sa vytvoria podmienky na zvyšovanie slovenského vývozu do tohto teritória. Doterajšie indície ukazujú, že SR, v rámci získania kreditu z vývozu výrobkov ťažkého priemyslu do regiónu juhovýchodnej Ázie, by mohla vstúpiť na malajský trh s výrobkami špeciálu. Tento druh obchodu si však vyžaduje neustály osobný kontakt s malajskými partnermi, čo by mohlo dostať nový rozmer po otvorení OBEO v Kuala Lumpur. Nárast obratu, najmä dovozu ukazuje, že Malajci objavili vývozné možnosti na Slovensko. Otvorenie OBEO môže priaznivo ovplyvniť negatívny vývoj vzájomnej obchodnej bilancie.

Prehľad vývoja vzájomného obchodu medzi SR a Malajziou (v mil. Sk):
	         1997	          1998	          1999	          2000	          2001	
dovoz	     1 035	     958	    1 244	    1 873	    3 474	
vývoz	       154	     107	       141	       179	       167	
obrat	     1 190	  1 064	    1 385	    2 052	    3 641	
saldo	- 881	-851	-1.103	1.694	-3.307	
	Celkové náklady na otvorenie OBEO v Kazachstane a v Kuala Lumpur predstavujú 13,6 mil. Sk, v tom mzdové náklady 5,3 mil. Sk. 

	V roku 2004 MH SR plánuje zriadenie OBEO v Alžírsku.
	Z hľadiska možností uplatnenia slovenských výrobkov, technológií, investičných dodávok, ako aj pôsobenia expertov v Alžírsku (tradícia z čias ČSFR) MH SR odporúča  obnovenie OBEO pri ZÚ SR v Alžírsku s pôsobnosťou aj v Maroku a Tunisku.

Alžírska demokratická  a ľudová republika patrí medzi severoafrické krajiny, ktoré v poslednom období zaznamenali zlepšenie hospodárskej aktivity. Vládou podporovanými reformami, vrátane privatizácie štátnych podnikov, postupnou modernizáciou vlastnej výroby, využitím zahraničného kapitálu sa AĽDR pripravuje na vstup do Euro- stredomorskej oblasti voľného obchodu, do WTO a zostane naďalej významným a perspektívnym obchodným partnerom Slovenskej republiky.
          
Medzi najdôležitejšie exportné komodity SR do AĽDR patrí špeciál, pneumatiky, papier, sústruhy, mlieko, sklenené vlákna, sklenené banky, ložiská, tvarovacie stroje, výrobky zo železa a ocele, vitamíny a pod.
          	
K perspektívnym položkám slovenského exportu patria obrábacie stroje, čerpacie zariadenia, nákladné automobily, zariadenia pre mlyny, poľnohospodárske a textilné stroje, zdravotnícky materiál a špeciál.

          Vysporiadaním pohľadávky SR voči AĽDR ( uznesením vlády SR č. 942 z 3. 10. 2001) sa otvoril ekonomický priestor pre ďalšie zintenzívnenie vzájomných hospodárskych vzťahov.
          Efektívne prepojenie slovenskej ekonomiky s alžírskym, čiastočne aj marockým a tuniským trhom ako priakreditovaných teritórií,  bude hlavnou úlohou vedúceho OBEO pri ZÚ SR v Alžírsku. Bude jednou z ciest vedúcej k znižovaniu chronického deficitu zahranično-obchodnej bilancie SR a pozitívne prispeje k potrebe teritoriálnej a komoditnej diverzifikácie  zahraničného obchodu a k realizácii stratégie ekonomickej dimenzie zahraničnej diplomacie v praxi.

Prehľad vývoja vzájomného obchodu medzi SR a Alžírskom (v mil. Sk):
                            
	 1997	1998	1999	2000	2001	
dovoz	1,6	6,1	1,3	1,9	6,3	
vývoz	56,9	92,2	255,8	84,9	82,1	
obrat	58,5	98,3	257,1	86,8	88,4	
saldo	55,3	86,1	254,5	8,3	75,8	
	 Celkové náklady na zriadenie OBEO v Alžíri sú odhadované na 6 mil. Sk, v tom mzdové náklady na 2,7 mil. Sk. 

	V súlade s uznesením vlády SR č. 300 z 27. marca 2002 MH SR pripravuje materiál o personálnej optimalizácii siete OBEO. V súlade s týmito zámermi bude sieť OBEO dobudovaná a posilnená o delegatúry odborných podriadených zložiek ministerstva – predovšetkým v oblasti podpory prílevu priamych zahraničných investícií prostredníctvom delegatúr štátnej príspevkovej organizácie SARIO a v oblasti podpory rozvoja cestovného ruchu prostredníctvom rozpočtovej organizácie MH SR – Slovenskej agentúry cestovného ruchu. V súlade s programovými možnosťami budú postupne od roku 2001 vytvárané delegatúry pre podporu investícií v NSR (Mníchov), USA (Chicago, Los Angeles/San Francisco), Paríži, Londýne a v Bologni a delegatúry pre podporu cestovného ruchu vo Varšave, Paríži, Amsterdame, Budapešti, NSR, a to buď ako samostatné zastúpenia, alebo ako kombinované zastúpenia v rámci rozšírenia systemizácie pracovných miest OBEO.

II.3 Perspektíva budovania siete úradov pridelencov obrany SR
V krátkodobom a strednodobom výhľade bude potrebné sa zamerať na postupné dobudovanie siete ÚPO v členských štátoch NATO podľa úrovne a priorít v dvojstranných vzťahoch, čo zohľadňujú i súčasné návrhy. V ďalšom bude potrebné pokračovať v budovaní siete ÚPO v iných štátoch, rešpektujúc priority rozvoja vzájomných vzťahov, vojenskej a ekonomickej spolupráce a bezpečnostné záujmy SR.
Perspektíva budovania siete ÚPO v roku 2002
Ponechať funkčné všetky v súčasnosti zriadené ÚPO pri ZÚ SR. V závislosti na rozpočtových možnostiach rezortu Ministerstva obrany SR rozšíriť sieť o ÚPO so sídlom v Kodani a ÚPO so sídlom v Rige. V tejto súvislosti dôjde k zmene, k priakreditácii z Kodane do Švédska (v súčasnosti ÚPO Berlín) a k realizácii priakreditácie do Nórska. Otvorením ÚPO v Rige budú z tohoto úradu riešené priakreditácie do Fínska, Litvy a Estónska. 
Strednodobá perspektíva budovania siete ÚPO v rokoch 2002 – 2004.     
Vychádzajúc z predpokladu dosiahnutia členstva SR v NATO v tomto časovom horizonte zriadiť ÚPO so sídlom v Ottawe a ÚPO so sídlom v Aténach. V záujme ďalšieho skvalitnenia a posilnenia úrovne bilaterálnej spolupráce rozšíriť úrad PO vo Washingtone.
Vecné a finančné pokrytie rozvoja siete úradov PO v roku 2002-2004 v súlade so strednodobým plánom je uvedené v prílohe č. 2.

II.4.  Perspektíva budovania siete policajných pridelencov SR

V mesiaci február 2002 bolo realizované komisiou prezidenta PZ výberové konanie na funkciu policajného pridelenca pri ZÚ SR v Budapešti a Viedni. Vybraní policajti vykonávajú v súčasnosti predvýjazdovú vnútrorezortnú prípravu. Minister vnútra požiadal ministra zahraničných vecí o zriadenie funkcií policajných pridelencov na príslušných ZÚ SR a o zaradenie vybraných policajtov do diplomatickej predvýjazdovej prípravy. Predpokladá sa, že obaja pridelenci začnú svoju činnosť v II. polroku 2002.
V roku 2003 sa predpokladá v súlade s koncepciou efektívneho rozmiestňovania policajných pridelencov vyslanie policajných pridelencov na ZÚ SR v Prahe a vo Varšave.

Strednodobá perspektíva rozmiestnenia policajných pridelencov na ZU SR je  v súlade s koncepciou efektívneho rozmiestnenia policajných pridelencov takto:

•	Rok 2004 Bonn a Rím, výmena v Kyjeve a Haagu
•	Rok 2005 Paríž a Štokholm, výmena Viedeň a Budapešť
•	Rok 2006  Balkán (Belehrad, Sofia), výmena Praha, Varšava
•	Rok 2007  výmena Bonn, Rím
•	Nasledujúce roky - výmeny po troch rokoch
Vecné a finančné zabezpečenie činnosti policajných pridelencov 
Pre rok 2002 sú v rozpočte plánované nasledovné finančné prostriedky:

ZÚ SR	
Mzdové náklady	Náhrada za nepracujúcu manželku	Bežné výdavky – prenájom služby, prevádzka	Iné bežné výdavky – zariadenie priestorov, propag. materiál, reprefond	
Haag	1 328 028,- Sk	243 720,- Sk	816 000,- Sk	1 310 000,- Sk	
Kyjev	1 493 388,- Sk	276 792,- Sk	498 000,- Sk	1 310 000,- Sk	
Viedeň	875 862,- Sk	158 760,- Sk	1 258 000,- Sk	1 468 800,- Sk	
Budapešť	1 034 523,- Sk	190 485,- Sk	837 000,- Sk	1 468 800,- Sk	
Spolu	4 731 801,- Sk	869 757,- Sk	3 409 000,- Sk	5 557 600,- Sk	

Do návrhu rozpočtu na rok 2003 budú okrem nákladov na policajných pridelencov  pôsobiacich pri ZU v Haagu, Kyjeve, Viedni a Budapešti zahrnuté aj náklady na činnosť policajných pridelencov pri ZU v Prahe a Varšave

ZÚ SR	
Mzdové náklady	Náhrada za nepracujúcu manželku a dieťa	Bežné výdavky – prenájom služby, prevádzka	Iné bežné výdavky – služ. vozidlo, propag. materiál, reprefond	
Praha	997 368,- Sk	262 404,- Sk	1 321 000,- Sk	860 000,- Sk	
Varšava	1 038 018,- Sk	280 022,- Sk	1 935 400,- Sk	860 000,- Sk	
Spolu	2 035 386,- Sk	542 426,- Sk	3 256 400,- Sk	1 720 000,- Sk	

II.4. Perspektívna sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2003:

•	Veľvyslanectvá SR: celkom 59 a v týchto hlavných mestách:
•	Európa: Ankara, Atény, Belehrad, Berlín, Bern, Brusel, Budapešť, Bukurešť, Dublin, Haag, Helsinky, Kodaň, Kyjev, Lisabon, Londýn, Ľubľana, Madrid, Minsk, Moskva,  Nikózia, Oslo, Paríž, Praha, Riga, Rím, Sofia, Štokholm, Taškent, Varšava, Vatikán, Viedeň, Záhreb;
•	Amerika: Ottawa, Washington, Brazília, Buenos Aires, Havana, Mexiko, Santiago de Chile;
•	Ázia, Afrika, Austrália: Abu Dhabi, Lagos (od júna 2002 Abuja), Alžír, Bagdad, Bangkok, Canberra, Damašek, Dillí, Jakarta, Hanoj, Káhira, Nairobi, Peking, Pretória, Soul,  Teherán, Tel Aviv, Tokio, Tripolis; 

•	 Generálne konzuláty SR: celkom 8 a v týchto mestách: Békešská Čaba, Brno, Istanbul, Krakov (2002), Mníchov, New York (2003), Sankt-Peterburg, Užhorod;

•	 Stále misie SR: celkom 8 a pri týchto medzinárodných organizáciách: SM pri OSN v New Yorku, SM pri OSN vo Viedni, SM pri OSN v Ženeve, SM pri OBSE vo Viedni, SM pri RE v Štrasburgu, M pri ES v Bruseli, M pri NATO/ZEÚ v Bruseli a M pri OECD v Paríži;

•	 Celkom by sieť ZÚ SR v zahraničí v r. 2003 tvorilo 75 veľvyslanectiev, generálnych konzulátov a stálych misií/misií. 

III.  Záver 

Súčasnú sieť ZÚ SR v zahraničí, aj napriek pretrvávaniu niektorých disproporcií a napätému financovaniu, možno označiť za efektívnu a schopnú realizovať na vysokej profesionálnej úrovni zahranično-politické záujmy SR. Ich postupné napĺňanie v novom medzinárodnom kontexte vyžaduje aj adekvátne investície do ľudských zdrojov a do materiálno-technickej bázy zahraničnej služby. Zvyšovanie týchto investícií v najbližších rokoch spojené predovšetkým s perspektívnym členstvom v EÚ a NATO a s presadzovaním hospodárskych záujmov SR je objektívnou nutnosťou.