Ministerstvo zahraničných vecí
Slovenskej republiky
...................................
Číslo: 119.744/2002-OĽPR

Materiál na rokovanie						
vlády Slovenskej republiky

Dodatok

k materiálu Druhá periodická správa Slovenskej republiky 
k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach

Podnet:							Obsah materiálu:

na základe Plánu práce vlády SR na rok 2001		1.Nové znenie návrhu uznesenia 
a								vlády				
na základe článku 40 odsek 1 písmeno b)			2.Nové znenie Predkladacej správy
Medzinárodného paktu o občianskych a			3.Nové znenie príslušných strán politických právach 						materiálu Druhá periodická správa
SR k Medzinárodnému paktu o
								občianskych a politických právach
4. Nové znenie vyhodnotenia medzirezortného pripomienkového konania 

Predkladá:

Eduard Kukan
minister zahraničných vecí 
Slovenskej republiky

Bratislava, apríl 2002

N

NÁVRH
UZNESENIE VLÁDY SLOVENSKEJ REPUBLIKY
č. 
z
 
k Druhej periodickej správe Slovenskej republiky k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach

Číslo materiálu: |
Predkladateľ: | minister zahraničných vecí
Vláda
A.	schvaľuje

	A.1	text Druhej periodickej správy Slovenskej republiky 	k Medzinárodnému paktu
		o občianskych a politických právach

B.	poveruje

	ministra zahraničných vecí 

	B.1.	zabezpečiť predloženie textu Druhej periodickej správy Slovenskej republiky k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach Výboru OSN pre ľudské práva

		júl 2002

Vykonajú:	

minister zahraničných vecí

Na vedomie:	

prezident republiky 
predseda Ústavného súdu 
generálny prokurátor
predseda Výboru NR SR pre ľudské práva a národnosti
výkonný riaditeľ Slovenského národného strediska pre ľudské práva

Predkladacia správa

Slovenskej republike ako zmluvnej strane Medzinárodného paktu o občianskych a politických právach (ďalej len “Pakt”), ktorý bol vyhlásený v Zbierke zákonov pod č. 120/1976, vznikla na základe článku 40 odsek 1 Paktu povinnosť podávať generálnemu tajomníkovi OSN správy o opatreniach prijatých na uvedenie práv uznaných v tomto Pakte do života a o pokroku, ktorý sa pri využívaní týchto práv dosiahol. Východiskovú správu o implementácii Paktu (ďalej len “Východisková správa”) Slovenská republika vypracovala v októbri 1995 a Výbor pre ľudské práva (ďalej len “Výbor”) ju posudzoval na svojom zasadnutí v júli 1997, po ktorom prijal Záverečný komentár (dokument CCPR/C/60/SLO/3) a požiadal Slovenskú republiku o vypracovanie následnej druhej periodickej správy k 31. decembru 2001. 

Na základe vyššie uvedeného bol Ministerstvom zahraničných vecí SR v úzkej súčinnosti s Úradom vlády SR, splnomocnenkyňou vlády SR na riešenie problémov rómskej menšiny, Ministerstvom spravodlivosti SR, Ministerstvom vnútra SR, Ministerstvom obrany SR, Ministerstvom práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvom kultúry SR, Ministerstvom školstva SR, Generálnou prokuratúrou SR a ďalšími inštitúciami vypracovaný návrh textu Druhej periodickej správy SR k Medzinárodnému paktu o občianskych a politických právach (ďalej len “Správa”), ktorý sa predkladá vláde SR na schválenie. Text Správy, ako aj kompletný materiál bol v rámci medzirezortného pripomienkového konania postúpený všetkým zainteresovaným inštitúciám a povinne pripomienkujúcim subjektom. O niektorých pripomienkach bolo potrebné rokovať a v materiáli boli vykonané na základe týchto pripomienok zmeny. Z tohto dôvodu sa zmenil termín predloženia materiálu na rokovanie vlády. Vznesené pripomienky boli po prerokovaní v plnej miere akceptované. Vyhodnotenie medzirezortného pripomienkového konania je súčasťou predkladaného materiálu.

Správa bola pripravená na základe vzorovej osnovy vypracovanej Výborom a jej obsahom sú všeobecné informácie, informácie o plnení záväzkov vyplývajúcich z jednotlivých článkov Paktu a odpovede na odporúčania Výboru, kde SR informuje o všetkých relevantných legislatívnych zmenách, ktoré sa od posúdenia Východiskovej správy v roku 1997 do konca novembra 2001 prijali, ako i o faktických opatreniach a konkrétnych krokoch vlády a štátnych orgánov vykonaných za účelom napomáhania pri rešpektovaní ľudských práv v SR.
	
V zmysle Procedurálnych pravidiel Výboru bude Slovenská republika informovaná o termíne konania zasadnutia Výboru, na ktorom bude Správa posudzovaná. Podľa zaužívanej praxe Výboru možno predpokladať, že posudzovanie Správy prebehne najskôr v roku 2003, resp. neskôr. 

Predložením textu správy Výboru je splnená povinnosť informovania o úrovni implementácie Paktu zo strany Slovenskej republiky. Z ustanovenia článku 40 ods. 1 písmeno b) predmetného dokumentu vyplýva, že štáty, ktoré sú zmluvnou stranou Paktu, majú vždy na požiadanie Výboru informovať o opatreniach prijatých na uvedenie práv priznaných Paktom do života a o pokroku dosiahnutom v tejto oblasti. Podľa zaužívanej praxe, Výbor po posúdení správ zvyčajne stanoví termín, ku ktorému mu má byť predložená ďalšia následná periodická správa. 

Pri príprave textu správy bola efektívnou formou realizovaná spolupráca so Slovenským národným strediskom pre ľudské práva a so slovenskými mimovládnymi organizáciami pôsobiacimi v oblasti ľudských práv a pracovný návrh textu Správy bol uverejnený na internetovej stránke Ministerstva zahraničných vecí SR.  V procese uplatňovania ľudskoprávnych inštrumentov bude Ministerstvo zahraničných vecí SR v tejto praxi aj naďalej pokračovať. 

Predkladaný materiál nemá finančný, ekonomický, enviromentálny vplyv ani vplyv na zamestnanosť.

Vláda predložila do parlamentu návrh nového zákona o Slovenskej televízii, v ktorom bolo (okrem iného) uvedené ustanovenie bližšie špecifikované; ako však už bolo v Správe uvedené, parlament o tomto návrhu zákona zastavil rokovanie.

323.6.	Zákon č. 255/1991 Zb. o Slovenskom rozhlase v znení neskorších predpisov má v § 5 rovnaké špeciálne ustanovenie o vysielaní v jazyku menšín:
“Slovenský rozhlas zabezpečuje prostredníctvom rozhlasového vysielania v materinskej reči aj uplatňovanie záujmov národností a etnických skupín žijúcich v Slovenskej republike”.
	Vysielacie časy sú rozdelené nasledovne:
	- Pre maďarskú národnostnú menšinu je samostatné národnostné vysielanie  v rozsahu 45 hodín programu týždenne.
Pre ostatné národnostné menšiny verejnoprávny rozhlas vysiela programy v tomto rozsahu:
	- pre ukrajinskú a rusínsku menšinu 13,5 hodiny týždenne, pričom takmer 80 % vysielania je v rusínskom jazyku. Rečou štúdia nebola ani v minulosti literárna ukrajinčina, ale jazyk poslucháča, tzv. rusínska ukrajinčina, obohatená o dialekty, známe a zrozumiteľné každému poslucháčovi.
	- pre rómsku menšinu 30 minút týždenne,
	- pre nemeckú menšinu 30 minút týždenne,
	- pre českú menšinu 30 minút, raz za štyri týždne,
	- pre poľskú menšinu 30 minút, raz za štyri týždne.
Rovnako aj pripravený vládny návrh zákona o Slovenskom rozhlase mal (okrem iného) špecifikovať uvedené ustanovenie, no podobne ako pri návrhu zákona o Slovenskej televízii parlament rozhodol v rokovaní nepokračovať. 

323.7.	Zákon č. 81/1966 Zb. o periodickej tlači a ostatných hromadných informačných prostriedkoch v znení neskorších predpisov nemá špeciálne ustanovenie o periodickej, či neperiodickej tlači národnostných menšín a etnických skupín. Aj v tomto prípade ide o všeobecný predpis. Tieto publikácie však existujú a prostredníctvom štátnych dotácií je podporovaných 40 takýchto časopisov (prehľad je poskytnutý nižšie).

323.8.	Zákon č. 83/1990 Zb. o združovaní občanov v znení neskorších predpisov 
Zákon upravuje podrobnosti o výkone združovacieho práva. Tento zákon sa samozrejme vzťahuje na všetkých občanov SR - teda aj na príslušníkov menšín. Bližšie informácie sú uvedené v texte o implementácii článku 22 Paktu.

323.9.	Existujú mnohé občianske združenia založené príslušníkmi národnostných menšín a etnických skupín a nie je známy prípad, že by ministerstvo kedykoľvek nezaregistrovalo takéto združenie. Z tých, ktorých činnosť je zameraná na rozvoj kultúry možno spomenúť najväčšie občianske združenie príslušníkov maďarskej národnostnej menšiny CSEMADOK so sídlom v Bratislave, ktoré má 400 základných organizácií. Z rómskych občianskych združení možno spomenúť Kultúrny zväz rómskej národnosti v Košiciach, Klub podnikateľov Rómov v SR vo Zvolene, Občianske združenie ROMIPEN v Poprade, Kultúrne združenie olašských Rómov na Slovensku v Bratislave, Klub rómskych žien na Slovensku v Detve, Združenie UPRE ROMA v Klenovci, občianske združenie Ženy bez národnostného rozdielu a farby pleti Rómske centrum TERNIPEN v Snine. Ďalej medzi najznámejšie takéto občianske združenia patrí Český spolok na Slovensku so sídlom v Košiciach, Rusínska obroda so sídlom v Prešove Zväz Rusínov – Ukrajincov SR v Prešove, Spolok Moravanov v Nitre Karpatskonemecký spolok pre kultúru a vzdelanie v Prievidzi, Chorvátsky kultúrny zväz na Slovensku, Kultúrny zväz Bulharov a ich priateľov na Slovensku, Poľský klub v Bratislave, Zväz Rusinov na Slovensku so sídlom v Bratislave. Tieto patria medzi tie občianske združenia, ktorých niektoré aktivity boli dotované z prostriedkov štátneho rozpočtu.

												74

Problematika používania jazykov národnostných menšín

324.	Článok 6 ods. 2 Ústavy stanovuje: “Používanie iných jazykov než štátneho jazyka v úradnom styku ustanoví zákon”.

325.	V nadväznosti na odporúčanie v bode č. 24 Záverečného komentára Výboru Slovensko informuje, že Národná rada dňa 10. júla 1999 prijala zákon č. 184/1999 Z. z. o používaní jazykov národnostných menšín, ktorý nadobudol účinnosť 1. septembra 1999. Prijatie zákona ocenili Vysoký komisár OBSE pre národnostné menšiny, Rada Európy, Európska únia. Cieľom prijatého zákona je ustanoviť pravidlá používania jazyka menšiny aj v úradnom styku v obciach, v ktorých občania SR, ktorí sú osobami patriacimi k národnostnej menšine, tvoria v obci podľa posledného sčítania ľudu najmenej 20 % obyvateľstva. Podľa nariadenia vlády SR č. 221/1999 Z. z  ide o 656 obcí, z toho z toho 511 obcí, v ktorých občania Slovenskej republiky patriaci k maďarskej národnostnej menšine tvoria najmenej 20 % obyvateľstva, 18 obcí, kde uvedený podiel obyvateľstva tvoria príslušníci patriaci k ukrajinskej národnostnej menšine, 68 obcí, kde tento podiel tvoria obyvatelia patriaci k rusínskej národnostnej menšine, 57 obcí, kde tento podiel tvoria obyvatelia patriaci k rómskej národnostnej menšine a jednej obci, kde tento podiel tvoria obyvatelia patriaci k nemeckej národnostnej menšine.

325.1.	Zákon priznáva občanom patriacim k národnostnej menšine právo používať popri štátnom jazyku aj jazyk národnostnej menšiny. Zároveň zákon upravuje v nadväznosti na iné zákony pravidlá používania jazyka národnostnej  menšiny v úradnom styku. 

325.2.	Podľa § 2 citovaného zákona môžu občania v obci, v ktorej najmenej 20 % obyvateľstva tvoria osoby patriace k národnostnej menšine používať v úradnom styku jazyk menšiny vrátane podávania písomných podaní orgánu štátnej správy a orgánu územnej samosprávy. Orgány verejnej správy sú povinné na požiadanie vydávať rozhodnutia a ostatné oficiálne dokumenty v rovnopise aj v jazyku menšiny. Rokovanie orgánu územnej samosprávy v obci, v ktorej najmenej 20 % obyvateľstva tvoria príslušníci národnostnej menšiny, sa môže uskutočňovať v jazyku menšiny, ak s tým súhlasia všetci prítomní. Označenie orgánu verejnej správy, dôležité informácie, najmä výstražné, upozorňujúce a zdravotnícke, sa v takýchto obciach uvádzajú na verejne prístupných miestach okrem štátneho jazyka aj v jazyku menšiny. Orgán verejnej správy v takejto obci je povinný zabezpečiť na požiadanie informácie o všeobecne záväzných  predpisoch aj v jazyku menšiny. 

326.	Zákon č. 270/1995 Z. z. o štátnom jazyku Slovenskej republiky v znení neskorších predpisov.
Zákon upravuje požívanie slovenského jazyka ako štátneho jazyka, ktorý má prednosť pred ostatnými jazykmi používanými na území Slovenskej republiky. Zákon sa nevzťahuje na používanie liturgických jazykov a ani na používanie jazykov národnostných menšín a etnických skupín. Podľa tohto zákona zamestnanci a funkcionári verejnoprávnych orgánov, zamestnanci dopravy a spojov, ako aj príslušníci ozbrojených síl, ozbrojených bezpečnostných zborov, iných ozbrojených zborov a požiarnych zborov používajú v úradnom styku štátny jazyk. V štátnom jazyku sa vydávajú všeobecne záväzné predpisy, rozhodnutia a iné verejné listiny, uskutočňujú sa rokovania verejnoprávnych orgánov a vedie sa celá úradná agenda. Výučba štátneho jazyka je povinná na všetkých základných školách a stredných školách. Osobitný predpis ustanovuje používanie iného vyučovacieho jazyka. 

327.	text vypustený, číslovanie ďalších paragrafov je upravené v elektronickej podobe materiálu

328.	Zákon č. 38/1993 Z. z. o organizácii Ústavného súdu Slovenskej republiky, o konaní pred ním a o postavení jeho sudcov v znení neskorších predpisov v § 23 ustanovuje právo každému konať pred ústavným súdom vo svojom materinskom jazyku. 

												75

Vyhodnotenie pripomienkového konania

Spôsob:

Zoznam oslovených subjektov: 

Počet oslovených subjektov:
Zaslali do stanoveného termínu:
Vôbec nezaslali:
Nemali pripomienky:
Počet vznesených pripomienok:
Počet akceptovaných:
Počet neakceptovaných:
Rozporové konanie:

Počet odstránených pripomienok:
Počet neodstránených pripomienok:

bežný - list vecne zainteresovaným subjektom so žiadosťou o spoluprácu; elektronicky všetkým povinne pripomienkujúcim subjektom

PPV SR pre legislatívu, PPV SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj, Úrad vlády SR, Sekcia vládnej agendy Úradu vlády SR, Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity, Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR, Ministerstvo vnútra SR, Ministerstvo spravodlivosti SR, Ministerstvo školstva SR, Ministerstvo kultúry SR, Ministerstvo obrany SR, Ministerstvo životného prostredia SR, Ministerstvo pôdohospodárstva SR, Ministerstvo zdravotníctva SR, Ministerstvo hospodárstva SR, Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomunikácií SR, Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR, Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, Generálna prokuratúra SR, mimovládne organizácie pôsobiace v oblasti ľudských práv
18
16
  1
  8
22
22
  0
prebehlo na úrovni ministra zahraničných vecí SR a PPV SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj (február - marec 2002), došlo k odstráneniu rozporu - rozporné pripomienky boli stiahnuté späť, MZV SR akceptovalo novonavrhnuté pripomienky
22
  0

Autor pripomienky | Obsah pripomienky | Zapracovanie pripomienky
Podpredseda vlády SR pre legislatívu | - spomenúť pripravovanú novelu OSP | akceptované

Podpredseda vlády SR pre ľudské práva, menšiny a regionálny rozvoj / Sekcia ľudských práv a menšín Úradu vlády SR

- v bode 323.8. vypustiť celý text po tretej vete

- v bode 323.9. vypustiť prvé dve vety

- v bode 325. vypustiť druhú vetu

- vypustiť celý bod 327. 

-vypustiť poslednú vetu v bode 333.

akceptované

akceptované

akceptované

akceptované

akceptované

Splnomocnenkyňa vlády SR pre rómske komunity | - doplniť informáciu v bode 309. | akceptované

Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny SR

- v bode 306. vypustiť informáciu o tom, že pri MPSVaR malo byť zriadené Monitorovacie stredisko rasizmu a v tomto zmysle upraviť aj bod 307.
- ďalšie štylistické zmeny

akceptované

akceptované

Ministerstvo spravodlivosti SR

- doplnenie bodu 23. o ďalšie trestné činy
- zmeny v bodoch 88., 92., 95., 149., 300.

akceptované
akceptované

Ministerstvo vnútra SR

- doplniť v bode 42. informáciu o ďalších povinnostiach policajta po použití donucovacích prostriedkov
- opraviť informáciu v bode 46.
- úprava textu v bode 100.1. v treťom prípade (Ľ. Š.)
- v bode 308. rozlíšiť 2 rozdielne príručky k problematike rasovo motivovanej trestnej činnosti
- ďalšie štylistické a gramatické návrhy zmien

akceptované

akceptované
akceptované
akceptované

akceptované

Ministerstvo školstva SR | - upraviť body 230., 334.3., 358., 359. a aktualizovať údaje o sieti škôl na rok 2001/2002 | akceptované
Ministerstvo kultúry SR | bez pripomienok |
Ministerstvo obrany SR | bez pripomienok |
Ministerstvo zdravotníctva SR | bez pripomienok |
Ministerstvo hospodárstva SR | bez pripomienok |
Ministerstvo pôdohospodárstva SR | bez pripomienok |
Ministerstvo životného prostredia SR | bez pripomienok |
Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR | bez pripomienok |
Ministerstvo pre správu a privatizáciu národného majetku SR | bez pripomienok |
Generálna prokuratúra SR | -v bodoch 100.1. a 100.2. aktualizovať právny stav prípadov | akceptované