Správa
o vodnom hospodárstve
v Slovenskej republike v roku 2003
(Súhrn)

Bratislava jún 2004

Správu o vodnom hospodárstve v Slovenskej republike v roku 2003 predkladá Ministerstvo životného prostredia SR podľa Plánu hlavných úloh vlády SR na rok 2004 a v zmysle uznesenia NR SR č. 251/1993. 
Organizácia a riadenie VH
Pre vodné hospodárstvo bol rok 2003 významný z hľadiska zmeny pôsobnosti ústredných orgánov štátnej správy. V zmysle zákona č. 139/2003 Z. z., ktorým sa mení a dopĺňa zákon č. 575/2001 Z. z. o organizácii činnosti vlády a organizácií ústrednej štátnej správy v znení neskorších predpisov a ktorým sa dopĺňa zákon č. 312/2001 Z. z. o štátnej službe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov prešli až od 1. júla 2003 kompetencie v oblasti vodného hospodárstva a rybárstva s výnimkou hospodárskeho chovu rýb z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR.
Z doterajšej pôsobnosti Ministerstva pôdohospodárstva SR prešla od 1. mája 2003 na Ministerstvo životného prostredia SR zakladateľská funkcia k štátnym podnikom:
–	Slovenský vodohospodársky podnik, š.p., Banská Štiavnica okrem hydromelioračných zariadení, odvodňovacích a zavlažovacích systémov,
–	Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava
–	Hydroconsult, š.p., Bratislava
a zriaďovateľská funkcia k príspevkovej organizácii Výskumný ústav vodného hospodárstva Bratislava.
Na základe osobitného rozhodnutia ministra pôdohospodárstva SR nadväzujúceho na zmenu kompetenčného zákona, ktorým sa kompetencie v oblasti vodného hospodárstva Slovenskej republiky previedli z Ministerstva pôdohospodárstva SR na Ministerstvo životného prostredia SR, s účinnosťou od 1.7.2003 sa vyčlenili zo SVP,  š. p., Banská Štiavnica závlahové a odvodňovacie zariadenia a ďalší určený majetok a previedli na novozaložený štátny podnik Hydromeliorácie, ktorý zabezpečuje ich správu a prevádzku. Delimitačný protokol medzi MP SR a MŽP SR bol podpísaný až v polovici októbra 2003.
V roku 2003 bol ukončený transformačný proces štátnych podnikov vodární a kanalizácií. V jeho priebehu vznikli:
osem vodárenských akciových spoločností: 
1 – Bratislavská VS, a.s., Bratislava (7.1.2003)
2 – Trnavská VS, a.s., Piešťany (7.1.2003)
3 – Západoslovenská VS, a.s., Nitra (7.1.2003)
4 – Trenčianska VHS, a.s., Trenčín (16.12.1998)
5 – Severoslovenská VS, a.s., Žilina (1.5.2003)
6 – Stredoslovenská VS, a.s., Banská Bystrica (1.9.2002)
7 – Východoslovenská VS, a.s., Košice (30.4.2003)
8 – Podtatranská VS, a.s., Poprad (30.4.2003)
tri iné subjekty:
1 – Mestská vodárenská a kanalizačná spoločnosť, s.r.o., Hlohovec 
2 – KOMVaK – Vodárne a kanalizácie mesta Komárna, a.s. (10.3.2000) 
3 – Neusiedler SCP,  a. s., Ružomberok (ČOV) (2003)
Medzinárodná spolupráca
Medzinárodná spolupráca vo VH pokračovala aj v roku 2003 na základe medzinárodných dohovorov, medzivládnych dohôd a medzištátnej zmluvy o spolupráci na hraničných vodách. Na presadzovanie záujmov Slovenskej republiky na hraničných vodách pracovali v 5 komisiách pre hraničné vody menovaní splnomocnenci.
V oblasti vôd bola prioritou  implementácia smerníc EÚ a predovšetkým rámcovej smernice o vode do praxe. Účelom implementácie RSV je vytvoriť v SR integrovaný rámec pre vodohospodársku politiku EÚ s cieľom chrániť fyzickú a biologickú integritu vodných systémov a znížiť tlak ľudskej populácie na vodné zdroje, pričom ochrana životného prostredia je jedným z hlavných cieľov smernice.
Celkovým cieľom RSV je dosiahnutie „dobrého stavu“ pre všetky vody v EÚ do roku 2015. Smernica pripúšťa možnosť posunúť časový rámec na splnenie uvedeného cieľa až o 12 rokov po roku 2015, avšak iba pre prípady zdôvodnené nepriaznivými prírodnými podmienkami alebo neprekonateľnými technickými ťažkosťami
V roku 2003 bola vypracovaná aj Stratégia pre implementáciu rámcovej smernice o vode v Slovenskej republike, ktorá bola koncom roka predložená vláde Slovenskej republiky na schválenie. (Schválená uzn. vlády SR č. 46/2004)  Jej obsahom je návrh optimálneho postupu pre komplexnú implementáciu RSV v podmienkach Slovenska, umožňujúci eliminovať riziko jej nesprávnej aplikácie, dôsledkom ktorej by mohli byť finančné straty z neskorších nevyhnutných korekcií v postupujúcom procese implementácie, ako aj pokuty za nesplnenie požiadaviek RSV.
Stratégia obsahuje aj finančné požiadavky na implementáciu RSV rozdelené na jednotlivé roky. Na základe odhadu finančnej náročnosti jednotlivých čiastkových úloh boli vyčíslené predpokladané náklady na implementáciu RSV do roku 2015 vo výške 405 850 000 Sk. Ide o finančné prostriedky, ktoré bude potrebné vynaložiť zo štátneho rozpočtu na splnenie tých úloh, za ktoré nesie zodpovednosť štát. Treba zdôrazniť, že do uvedenej celkovej sumy nie sú zahrnuté náklady na realizáciu opatrení, uskutočnenie technologických zmien a iných nápravných opatrení, nevyhnutných pre splnenie limitov „dobrého stavu“ vôd, ktoré budú niekoľkonásobne vyššie. Tieto náklady bude znášať prevažne súkromný, ale aj verejný sektor.
Legislatíva vo VH
V roku 2002 nadobudol účinnosť jeden z rozhodujúcich dokumentov na riadenie vodného hospodárstva na Slovensku – zákon č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) a niektoré vykonávacie predpisy k tomuto zákonu. Rámcová smernica EÚ o vode bola schválená po vypracovaní návrhu nového zákona o vodách a jeho predloženia do schvaľovacieho procesu. RSV uložila krajinám EÚ do konca roku 2000 a prístupovým krajinám do ich vstupu do EÚ transponovať ju do legislatívy príslušných krajín EÚ.  V priebehu roka 2003 MŽP SR preto pripravilo nový zákon vychádzajúci z komplexného zapracovania požiadaviek smernice. V nadväznosti na to bude  treba novelizovať aj súvisiace vykonávacie predpisy.
Vláda SR  podľa § 78 ods. 1 písm. d) a e) zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon) vydala nariadenie vlády SR č. 249/2003 Z. z., ktorým sa ustanovujú citlivé oblasti a zraniteľné oblasti v zmysle § 29 § 30 citovaného zákona s účinnosťou od 1. augusta 2003. Vymedzenie týchto oblasti bude ministerstvo pravidelne prehodnocovať v časových úsekoch nie dlhších ako štyri roky.
K zákonu o vodách sa pripravovali vykonávacie predpisy:
–	Návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o využívaní hydroenergetického potenciálu vodných tokov
–	Návrh vyhlášky, ktorou sa  ustanovujú podrobnosti o vymedzení oblasti povodí, o environmentálnych cieľoch a o vodnom plánovaní
–	Návrh vyhlášky, ktorou sa ustanovujú podrobnosti o zisťovaní výskytu a hodnotení stavu povrchových vôd a podzemných vôd o ich monitorovaní a vedení evidencie o vodách a o vodnej bilancii.
Návrh zákona o ochrane pred povodňami bol vypracovaný na základe uznesenia vlády Slovenskej republiky č. 292 z 23. apríla 2003, ktorým bolo uložené ministrovi životného prostredia, ministrovi pôdohospodárstva, ministrovi vnútra a podpredsedovi vlády a ministrovi financií predložiť na rokovanie vlády SR návrh zákona o ochrane pred povodňami do 31. decembra 2003.
V roku 2003 sa pripravovali aj návrhy vyhlášok vyplývajúcich z uvedeného zákona:
–	Podrobnosti o obsahu povodňových plánov, o ich schvaľovaní a aktualizácii (§ 16)
–	Podrobnosti o vykonávaní predpovednej a hlásnej a varovnej povodňovej služby (§ 19)
–	Podrobnosti o predkladaní priebežných informatívnych správ počas povodní a súhrnných správ o priebehu a následkoch povodní a o vykonaných opatreniach (§ 23)
–	Podrobnosti o vyhodnocovaní nákladov na povodňové zabezpečovacie práce, na povodňové záchranné práce, na činnosť povodňových orgánov, na ich vyhodnocovanie, overovanie, schvaľovanie a uhrádzanie (§ 37)
–	Podrobnosti o tvorbe, doplňovaní, využívaní a financovaní vecných prostriedkov na ochranu pred povodňami (§ 38)
K zákonu č.  442/2002 Z. z. o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách v roku 2003 boli schválené:
–	vyhláška MŽP SR č. 124/2003 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o odbornej spôsobilosti na prevádzkovanie verejných vodovodov a verejných kanalizácií, ktorá nadobudla účinnosť 15.4.2003
–	vyhláška MŽP SR č. 397/2003 Z. z., ktorou sa ustanovujú podrobnosti o meraní množstva vody dodanej verejným vodovodom a množstva vypúšťaných vôd, o spôsobe výpočtu množstva vypúšťaných odpadových vôd a vôd z povrchového odtoku a o smerných číslach spotreby vody.
V roku 2003 sa pripravovali:
–	Návrh vyhlášky o ukazovateľoch kvality surovej vody a o prevádzkovej kontrole kvality vody 
–	Návrh vyhlášky,  ktorou sa upravujú podrobnosti o  poskytovaní údajov z majetkovej a prevádzkovej evidencie o objektoch  a zariadeniach verejného vodovodu a verejnej kanalizácie
–	Návrh vyhlášky o technických požiadavkách pre návrh, projektovú dokumentáciu a výstavbu verejných vodovodov a verejných  kanalizácií.
Monitorovací a informačný systém
Uznesením vlády č. 7/2000 a č. 664/2000 boli schválené postupy realizácie a spôsob financovania koncepcie dobudovania komplexného monitorovacieho a informačného systému, ktorého je ČMS Voda súčasťou. V súlade s prijatou Koncepciou dobudovania komplexného monitorovacieho systému v životnom prostredí projekt bol aktualizovaný v roku 2000 a na základe požiadavky MŽP SR v roku 2003 bola spracovaná aktualizácia v zmysle požiadaviek zákona č. 184/2002 Z. z. o vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov (vodný zákon).
V roku 2003 Čiastkový monitorovací systém (ČMS) – Voda pozostával z nasledovných monitorovacích podsystémov:
1) 	Kvantitatívne ukazovatele povrchových vôd 
2) 	Kvantitatívne ukazovatele podzemných vôd
3) 	Kvalita povrchových vôd
4) 	Kvalita podzemných vôd
5) 	Termálne a minerálne vody
6) 	Závlahové vody
7) 	Rekreačné vody
V roku 2003, po prechode vodohospodárskych organizácií z rezortu MP SR do rezortu MŽP SR, sa práce v oblasti informatiky zamerali na začlenenie jednotlivých informačných systémov do rezortnej časti štátneho informačného systému MŽP SR. K doteraz existujúcim informačným systémom, ktorých prevádzkovaním bola poverená Slovenská agentúra životného prostredia v Banskej Bystrici:
•	Informačný systém monitoringu životného prostredia (ISM)
•	Informačný systém životného prostredia SR (ISŽP)
•	Informačný systém o území (ISÚ)
•	Informačný systém odborov životného prostredia  (ISOŽP)
•	Komunikačný systém RIS ŽPNet
pribudli databázy organizácií:
•	Výskumný ústav vodného hospodárstva v Bratislave
•	Slovenský vodohospodársky podnik, š.p. Banská Štiavnica
•	Hydroconsult, š.p. Bratislava
•	Vodohospodárska výstavba, š.p., Bratislava.
V rámci informačných systémov jednotnú východiskovú údajovú základňu bude tvoriť krajinno-ekologická základňa obsiahnutá v informačnom systéme MŽP SR – Integrovaný manažment krajiny. Na jeho základe sa budú vypracúvať ďalšie významné dokumenty:
1.	Vodný plán Slovenska
2.	Plány manažmentu oblastí povodí
3.	Programy opatrení

Analýza stavu vodného hospodárstva v roku 2003
Úlohou vodného hospodárstva je udržiavať, zveľaďovať, prípadne rozširovať vodohospodárske systémy pomocou územnej a regionálnej plánovanej politiky tak, aby boli v súlade s trvalo udržateľným rozvojom všetkých zložiek životného prostredia; zabezpečiť distribúciu vody užívateľom efektívnym spôsobom v optimálnej kvalite pri minimálnych stratách; zabezpečiť ochranu pre povodňami, resp. minimalizáciu ich dopadov na krajinu a ľudskú spoločnosť dostupnými technickými a technologickými prostriedkami a opatreniami.
Vývoj vybraných ukazovateľov vodného hospodárstvo vo vzťahu k národnému hospodárstvu 
tab.č.1
Ukazovateľ	Merná jednotka	Rok	
		2000	2001	2002	2003	
		m. j.	index 2000/1999	m. j.	index 2001/2000	m. j.	index 2002/2001	m. j.	index 2003/2002	
Hrubý domáci produkt	mld. Sk	887,2	108,8	964,6	108,7	1 073,6	104,4	1 195,8	104,2	
	z toho: vodné hospodárstvo	mld. Sk	10,1	107,4	10,7	105,9	16,96	158,4	15,421)	90,9	
Priemerný počet zamestnancov
hospodárstva SR	počet v tis.	1 977	99,4	2 006	101,1	2 009	100,1	2 025,0	100,8	
	z toho: vodné hospodárstvo	počet	14 125	98,7	14 203	100,6	14 167	99,8	14 1481)	99,8	
Priemerná mesačná mzda	Sk	11 430	106,5	12 365	108,2	13 511	109,3	14 365	106,3	
	z toho: vodné hospodárstvo	Sk	12 189	111,4	13 129	107,7	14 317	109,0	15 1861)	106,7	
Zdroj: ŠÚ SR, Štatistická správa o základných vývojových tendenciách v hospodárstve SR v roku 2003, r. 2000-2002 a Informačné listy za roky 2000-2002, MP SR, podklady VÚVH 
1) štátne podniky a vodárenské akciové spoločnosti
Celkový počet obyvateľov zásobovaných pitnou vodou z verejných vodovodov vzrástol v roku 2003 oproti predchádzajúcemu roku o 2,4 tis. obyvateľov na 4 520,6 tis., čo je 84,03 % z celkového počtu obyvateľov Slovenskej republiky. Prírastok zásobovaných obyvateľov v roku 2003 predstavoval len 0,03 percentuálneho bodu. Takýto nízky prírastok bol spôsobený tým, že doteraz boli omylom v niektorých mestách vykazovaní aj prechodne bývajúci obyvatelia. Úroveň rozvoja verejných vodovodov je regionálne nerovnomerná. Najvyšší podiel zásobovaných obyvateľov je v Bratislavskom kraji, vyšší ako celoslovenský priemer je aj v Trenčianskom, Žilinskom a Banskobystrickom kraji. Za celoslovenským priemerom zaostáva rozvoj verejných vodovodov v Košickom a Prešovskom kraji. Oveľa diferencovanejší stav v zásobovaní pitnou vodou je z pohľadu jednotlivých okresov, kde sa podiel zásobovaných obyvateľov pohybuje od cca 50 % (Vranov nad Topľou, Sabinov, Bytča, Košice-okolie) až po hranicu nasýtenia (Bratislava, Prievidza, Martin, Banská Bystrica, Partizánske, ...). Údaje o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách v správe obecných úradov sú za rok 2002, nakoľko údaje za rok 2003 ešte nie sú k dispozícii (ŠÚ SR).  
Dodávka vody domácnostiam sa znižuje napriek tomu, že počet zásobovaných obyvateľov sa zvýšil. To znamená, že aj v roku 2003 sa znížila  špecifická spotreba pitnej  vody, a to na 109,3 l.obyv.-1.deň-1.
Výstavbou verejných vodovodov sa zvýšil aj počet technických zariadení a objektov. Celková dĺžka vodovodného potrubia na Slovensku (VS, OÚ a iné subjekty) vzrástla oproti roku 2002 o 659 km na celkovú dĺžku 24 827 km. Dĺžka vodovodných prípojok vzrástla v roku 2003 o 35 km na celkových 5659 km. 
Rozvoj verejných kanalizácií zaostáva za rozvojom verejných vodovodov v SR. V roku 2003 sme zaznamenali pokles počtu obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu o 3,1 tis. obyvateľov na 2 973,3 tis. obyvateľov, čo je 55,3 % z celkového počtu obyvateľov. Znižovanie počtu obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu sa prejavilo hlavne v mestách Nitra, Nové Zámky  a ďalších väčších mestách z dôvodu, že doteraz boli omylom v niektorých mestách vykazovaní aj prechodne bývajúci obyvatelia. Tým bol prírastok obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu skreslený. Nepriaznivá situácia je aj v  jednotlivých krajoch a okresoch. Za celoslovenským priemerom zaostávajú najmä Trnavský, Nitriansky a Žilinský kraj. Na okresnej úrovni je najnepriaznivejšia situácia v okresoch Zlaté Moravce, Komárno, Námestovo, Čadca, Košice-okolie a Trebišov, kde je podiel obyvateľov bývajúcich v domoch pripojených na verejnú kanalizáciu nižší ako 30 %. 
graf č. 1

Vlastnícka vzťahy
–	Na úseku vodných tokov 
Správcom rozhodujúcich povrchových vodných tokov Slovenskej republiky je Slovenský vodohospodársky podnik, š. p., Banská Štiavnica. V ostatných rokoch prebieha delimitácia vodných tokov medzi štátnymi organizáciami lesného hospodárstva a SVP, š.p. V záujme zabezpečenia delimitácie drobných vodných tokov v rámci III. etapy, SVP, š.p., vyvíja od počiatku značnú iniciatívu, aby sa proces delimitácie rozbehol a nakoniec uzavrel podpisom delimitačných protokolov do 31.12.2004. V zmysle § 77 zákona č. 184/2002 Z. z. zatiaľ aj vodohospodársky významné vodné toky zostávajú v správe pôvodného správcu. Obdobná situácia je aj z vodohospodársky významnými vodnými tokmi na území vojenských obvodov, ktoré sú v správe štátnych organizácií Ministerstva obrany  SR.
Prehľad vývoja – toky a zariadenia na tokoch v správe VH 	tab. č. 2
Ukazovateľ	Jednotka	Roky	
		2001	2002	2003	
Dĺžka vodných tokov	 km	29 338	37 425	38 015*	
	z toho:	upravené toky	km	7 898	7 907	8 107	
Vodohospodársky významné a vodárenské vodné toky	 km	12 692	   11 422	11 422	
Dĺžka ochranných hrádzí	 km	2 769	2 770	2 811	
Plocha územia ohrozovaného povodňami Q10	 km2	1 899	1 899	1 899	
Plocha územia ohrozovaného povodňami Q100	 km2 	3 984	3 984	3 984	
Plocha územia chráneného pred povodňami Q10  a viac	 km2 	5 764	5 764	5 764	
Dĺžka umelých kanálov a privádzačov	 km	1 120	1 120	42**	
Hate	počet	235	235	210**	
Počet plavebných komôr	počet	13	13	12	
Čerpacie a prečerpávacie stanice	počet	593	593	70**	
Vybudované závlahy 	 ha	314 936	314 936	314 936***	
	z toho:	funkčné závlahy	 ha	298 365	298 365	298 365	
Odvodňovacie kanály	 km	6 892	6 892	1710**	
Vodné nádrže - s objemom pod 1 mil. m3 	počet	237	242	239**	
Celkový ovládateľný objem	 mil. m3 	65	65	54,9**	
Retenčný objem	 mil. m3	10	10	10	
Vodné nádrže - s objemom nad 1 mil. m3 	počet	54	50	50	
	z toho:	viacúčelové VN	počet	47	43	43	
		vodárenské VN	počet	7	7	7	
Celkový ovládateľný objem	 mil. m3	1 890	1 881	1 881	
	z toho:	viacúčelové VN	 mil. m3	1 733	1 724	1 724	
		vodárenské VN	 mil. m3	157	157	157	
	Retenčný ovládateľný objem	 mil. m3	180	180	180	
	Retenčný neovládateľný objem	 mil. m3	80	80	80	
Zdroj: SVP, š.p., Banská Štiavnica - ročný výkaz závodnej jednotky o správe a prevádzke vodných tokov a vodných diel, Ekonomická ročenka
* V celkovej dĺžke tokov je započítaná evidovaná dĺžka drobných vodných tokov z III. etapy delimitácie (vysvetlené v predchádzajúcom texte)
** Zmena (zníženie) nastalo odovzdaním správy SVP, š. p., novému správcovi – Hydromeliorácie.  š. p.,   Bratislava. Pôvodne boli v správe ŠMS a neskôr SPF.
*** Vybudované závlahy sú od 1.7.2003 v správe rezortu pôdohospodárstva (Hydromeliorácie, š. p.)

–	Na úseku vodovodov a kanalizácií
Prehľad vývoja – Zariadenia v správe vodárenských spoločností, obecných úradov a iných subjektov 		tab. č. 3
Ukazovateľ	Jedn.	Roky	
		2001	2002	2003	
				VS	OÚ	iné	Spolu	
Dĺžka vodovodnej siete (bez prípojok)	km	23 682	24 168	22 405	2 135	287	24 827	
Dĺžka vodovodných prípojok	km	5 573	5 624	4 864	701	94	5 659	
Počet vodovodných prípojok	ks	700 122	707 941	640 693	71 842	11 401	723 936	
Dĺžka kanalizačnej siete (bez prípojok)	km	6 480	6 687	5 863	845	112	6 819	
Dĺžka kanalizačných prípojok	km	1 693	1 754	1 429	308	36	1 773	
Počet kanalizačných prípojok	ks	210 657	217 558	184 978	35 199	4 407	224 584	
Počet čistiarní odpadových vôd	počet	371	384	224	164	3	391	
* Iné subjekty: KOMVaK, a.s. Komárno, Mestská VaK spoločnosť Hlohovec s.r.o., Neusiedler SCP, a.s., Ružomberok
Vypracoval: VÚVH
Údaje o verejných vodovodoch a verejných kanalizáciách v správe obecných úradov sú za rok 2002, nakoľko údaje za rok 2003 nie sú k dispozícií (ŠÚ SR).  

Dodávka vody a rozvoj vodovodov v správe vodárenských spoločností, obecných úradov a iných subjektov 	tab. č. 4
P. č.	Ukazovateľ	Jednotka	Rok	
			2001	2002	2003	Predpoklad	
						2004	2005	
1.	Počet obyvateľov zásobovaných 
z verejných vodovodov	tisíc	4 498,2	4 518,2	4 520,6	4 540,0	4 580,0	
2.	Kapacita vodných zdrojov	l.s-1	32 999	33 619	33 192	 34 000	34 500	
3.	Dĺžka vodovodných sietí	km	23 682	24 168	24 827	25 300	26 000	
4.	Kapacita zdrojov podzemných vôd	l.s-1	27 869	28 473	27 984	28 500	28 850	
5.	Voda vyrobená vo VH zariadeniach	mil.m3	395,1	384,2	377,6	375,0	370,0	
	z toho: voda vyrobená z podzemnej vody	mil.m3	331,9	320,5	313,9	312,0	308,0	
6.	Voda určená na realizáciu	mil.m3	400,4	389,8	383,2	380,0	375,0	
7.	Voda fakturovaná spolu	mil.m3	283,1	280,6	267,1	258,0	253,0	
	v tom: pre domácnosti	mil.m3	188,2	187,3	180,4	173,0	169,0	
8.	Voda nefakturovaná	mil.m3	117,3	109,2	116,1	122,0	122,0	
	z toho: straty v potrubnej sieti	mil.m3	93,2	80,6	92,0	95,0	95,0	
9.	Špecifická spotreba vody 
(z vody fa v domácnostiach)	l.obyv.-1
.deň-1	114,6	113,6	109,3	104,4	101,1	
* Iné subjekty: KOMVaK, a.s., Komárno, Mestská VaK spoločnosť, s. r. o., Hlohovec, Neusiedler SCP, a.s., Ružomberok
Vypracoval: VÚVH
Vypúšťanie odpadových vôd a rozvoj kanalizácie v správe vodárenských spoločností, obecných úradov a iných subjektov	tab. č. 5
P.
č.	Ukazovateľ	Jednotka	Rok	
			2001	2002	2003	predpoklad	
						2004	2005	
1	Počet obyvateľov pripojených na verejnú kanalizáciu	tisíc	2 967,4	2 976,4	2 973,3	2 980,0	2 990,0	
	z toho:	v domoch pripojených na kanalizáciu 
	s ČOV	tisíc	2 711,4	2 712,9	2 716,7	2 718,0	2 720,0	
2	Dĺžka kanalizačných sietí	km	6 480	6 692	6 819	7 000	7 200	
3	Voda vypúšťaná  do vodných tokov celkom	mil.m3	483,2	488,1	443,9	420,0	410,0	
	z toho: čistené odpadové vody	mil.m3	465,1	468,7	424,8	400,0	390,0	
4	Množstvo vypúšťaných odpadových vôd	mil.m3	240,3	231,1	227,2	225,0	220,2	
	z toho: splaškové vody	mil.m3	137,2	132,9	131,2	127,7	124,8	
	            priemyselné a ostatné odpadové vody	mil.m3	103,1	98,2	96,0	97,3	95,4	
* Iné subjekty: KOMVaK, a.s. Komárno, Mestská VaK spoločnosť, s.r.o., Hlohovec, Neusiedler  SCP, a.s, Ružomberok
Množstvo vypúšťaných odpadových vôd (voda odkanalizovaná spoplatnená) je len za vodárenské spoločnosti (nie sú údaje za obecné úrady a iné subjekty)
Vypracoval: VÚVH 
Zásobovanie úžitkovou vodou
Dodávky povrchovej vody spoplatnenej z povrchových zdrojov majú od roku 1990 na celom území Slovenska klesajúci trend. V roku 2003 bol zaznamenaný pokles oproti roku 2002 o 61 457 tis. m3 na 611 313 tis. m3, t. j. o 9,1 %. Najväčší pokles dodávky vody bol v OZ Povodie Bodrogu a Hornádu, kde dodávky vody poklesli o 65 277  tis.m3, t. j. o 18,2 %. V OZ Povodie Hrona  dodávky vody vzrástli o 5 058 tis. m3, t. j. o 7,6 %. Dodávky vody pre verejné vodovody zostali na rovnakej úrovni ako v roku 2002, zvýšili sa len o 10 tis.m3 a sú v podstate už niekoľko rokov stabilizované napriek tomu, že ceny pitnej a odvedenej vody rastú. Oproti predchádzajúcemu roku sa znížili dodávky vody pre priemysel, a to o 84 447 tis. m3, t. j. o 15,0 %, čo bolo výrazne ovplyvnené podstatným znížením odberov pre EVO Vojany a Slovnaft Bratislava,  a. s. Výraznejší nárast o 23 089 tis. m3 bol  pri dodávkach povrchovej vody pre závlahy  poľnohospodárskych pozemkov, ktoré sú závislé od rozsahu a časového rozloženia prirodzených zrážok vo vegetačnom období a  najmä v ostatných desiatich rokoch sú zaznamenávané značné medziročné výkyvy v týchto dodávkach.
graf č. 2

Zhodnotenie plnenia Programu protipovodňovej ochrany SR do roku 2010
Aktualizovaný rozpis finančných prostriedkov na realizáciu „Programu...“ uvedený v prílohe k uzneseniu vlády SR č. 25/2003 prevzal dosiahnuté nižšie plnenie oproti plánu za roky 2000 až 2002 a tým posunul ťažisko realizácie na ďalšie roky. 
Prehľad rozpisu úloh „Programu protipovodňovej ochrany v SR do roku 2010“ na roky 2000 - 2005 podľa pôvodného plánu a aktualizácie podľa uznesenia vlády č. 25/2003 a porovnanie so skutočným plnením do roku 2003 v  tis. Sk  je uvedený v nasledovnej tabuľke:	
tab. č. 6
	2000	2001	2002	2003	2004	2005	Spolu 
2000-2003	
Pôvodný rozpis	881 000	966 000	1 090 000	1100 000	1 300 000	1 100 000	4 037 000	
Aktualizácia uzn. č.  25/2003	373 972	430 665	807 456	2 317 607	2 330 485	2874 077	3 930 000	
Skutočnosť	374 520	439 220	679 880	629 597			1 988 042	
Z časového hľadiska zaostáva plnenie „Programu…“ v porovnaní s pôvodným rozpisom k 31. 12. 2003 o 2 048 958 tis. Sk a  v  porovnaní s aktualizovaným rozpisom „Programu...“ o 1 941 958 tis. Sk.
Zhodnotenie plnenia a zabezpečenia „Programu protipovodňovej ochrany v SR do roku 2010“ finančnými zdrojmi v rámci SVP, š. p.
Vychádzajúc zo skutočného čerpania finančných prostriedkov SVP, š. p., do konca roku 2003 vo výške 1,988 mld. Sk, dočerpania švajčiarskej pomoci v roku 2004 (0,075 mld. Sk) a za predpokladu získania možných zahraničných zdrojov fondov EÚ po roku 2004 vo výške 8,5 mld. Sk, je zrejmé, že „Program...“ nie je vo vodnom hospodárstve pri variante schválenom vládou SR (18,415 mld. Sk) zabezpečený finančnými zdrojmi pre SVP,  š. p.,  vo výške cca 8,0 mld. Sk.
Živelné pohromy
Povodňou v roku 2003 bolo postihnutých celkom 41 obcí a miest, v ktorých došlo k zaplaveniu 455 suterénnych a pivničných priestorov rodinných domov a bytov, 1110 domových studní a 13 závodov a prevádzok. V intravilánoch obcí a miest vznikli záplavy na rozlohe 278,5 ha. Okrem toho bolo zaplavených  459,7 ha poľnohospodárskej pôdy. Štátne cesty boli poškodené v úseku 7,1 km, miestne komunikácie v úseku 17,8 km, chodníky v úseku 1,6 km. Poškodených alebo zničených bolo 22 mostov a 38 lávok pre peších. 
Zásluhou včasne vykonaných záchranných prác si tieto povodne nevyžiadali straty na ľudských životoch ani vážnejšie zranenia a v postihnutých oblastiach nebolo potrebné evakuovať osoby zo zaplavených priestorov. Následkami povodní bolo postihnutých 1844 obyvateľov Slovenska, z ktorých nikto nezostal bez prístrešia. V 5 prípadoch boli rodinné domy silne poškodené a pred obývaním si vyžadovali opravu. 
Výška nákladov a škôd spôsobených povodňami v roku 2003 
Náklady na výkon záchranných prác boli povodňovými orgánmi vyhodnotené na 5,687 mil. Sk a na zabezpečovacie práce 4,197 mil. Sk. Na majetku občanov vznikli škody vo výške 5,593 mil. Sk, na majetku obcí 22,658 mil. Sk a na majetku štátu (vodné toky) vo výške 15,655 mil. Sk. Celkové škody a náklady spôsobené povodňami v roku 2003 boli vyhodnotené na 53,790 mil. Sk. 
Finančné následky povodní	tab. č. 7 
Povodne
- rok	Povodňou postihnuté obce a mestá	Zaplavené územia
v ha	Škody pri povodniach
v mil. Sk	Náklady v mil. Sk	Náklady a škody celkom v mil. Sk	
				Záchranné
práce	Zabezpečovacie práce		
2000	31	10 789	1234,2	8,9	55,5	1298,6	
2001	379	22 993	1960,6	57,1	32,1	2049,8	
2002	156	8 678	1 525,7	58,1	50,1	1 639,9*	
2003	41	744	43,9	5,7	4,2	53,8	
Zdroj: Správy o povodniach na vodných tokoch v SR, 2000, 2001,2002,2003	
* započítaná je aj  suma 6,0 mil.  Sk - náklady na postrek proti komárom

Ekonomická analýza
Štátne podniky VH
Hospodárenie štátnych podnikov bolo ovplyvnené aj tým, že delimitačný protokol medzi MP SR a MŽP SR bol podpísaný až v polovici októbra 2003. Tento časový sklz mal za následok nerovnomernosť financovania štátnych podnikov vodného hospodárstva vzhľadom na to, že rozpočtovým opatrením bolo možné prideliť podnikom potrebné finančné prostriedky až po podpísaní delimitačného protokolu. 
tab. č. 8
Ukazovateľ	Rok	VS	SVP, š. p.,	Ostatné podniky	VH spolu	
Výnosy	2002	6 641 334	3 145 509	7 175 526	16 962 369	
	2003	8 443 009	2 701 370	4 231 027	15 375 406	
	Index 2003/2002	127,1	85,9	59,0	90,6	
Náklady	2002	6 866 611	3 126 141	4 911 259	14 904 011	
	2003	8 390 388	3 283 774	3 269 944	14 944 106	
	Index 2003/2002	122,2	105,0	66,6	100,3	
Hosp. výsledok
po zdanení	2002	-252 591	16 934	2 219 454	1 983 797	
	2003	-75 223	-582 404*)	961 083	303 456	
	Index 2003/2002	x	X	43,3	15,3	
Zdroj: Informačné listy za rok 2002, MP SR, podklady VÚVH 2003
Vypracoval: VÚVH Bratislava
*) Hospodársky výsledok je uvádzaný vrátane zúčtovania odloženej dane z príjmu.

tab. č. 9
Ukazovateľ	Rok	VS	SVP, š. p.,	Ostatné 
podniky	VH spolu	
Pohľadávky	2002	1 810 433	942 143	2 326 416	5 078 992	
	2003	2 230 425	888 737	1 467 331	4 586 493	
	Index 2003/2002	123,2	94,3	63,1	90,3	
Pohľadávky po lehote splatnosti	2002	1 024 908	563 293	436 641	2 024 842	
	2003	1 326 811	695 384	229 277	2 251 472	
	Index 2003/2002	129,5	123,4	52,5	111,2	
Záväzky	2002	1 187 894	1 215 888	7 752 294	10 156 076	
	2003	2 445 665	1 361 701	7 309 858	11 117 224	
	Index 2003/2002	205,9	111,9	94,3	109,5	
Záväzky po 
lehote splatnosti	2002	362 794	92 155	2 969	457 918	
	2003	412 566	47 422	9 301	469 289 	
	Index 2003/2002	113,7	51,5	313,3	102,5	
Ročný priemerný evidenčný počet zamestnancov prepočítaný v štátnych podnikoch vodného hospodárstva a vodárenských akciových spoločnostiach k 31. 12. 2003 bol 14 148. Oproti minulému roku tento stav predstavuje zníženie len o 19 zamestnancov. Na zníženie počtu mal vplyv prechod zamestnancov SVP, š.p., do nového š. p. Hydromeliorácie (-100 zamestnancov). Treba však poznamenať, že nárast za VS o 125 je ovplyvnený tým, že sa uvažuje už s Trenčianskou vodohospodárskou spoločnosťou  (+278 zamestnancov) (na úrovní bývalých štátnych podnikov VaK v roku 2002 by to bolo zníženie o 153 zamestnancov). 
Pri zníženom stave zamestnancov priemerná mesačná mzda v roku 2003 dosiahla výšku 15 186 Sk, čo predstavuje nárast oproti predchádzajúcemu roku o 6,1 % (v absolútnom vyjadrení o 869 Sk). Produktivita práce v porovnaní s rastom miezd zaznamenala pokles. Zníženie produktivity práce o 9,2 % bolo hlavne v dôsledku výrazného zníženia výnosov v štátnom podniku Vodohospodárska výstavba a poklesom výnosovej časti hospodárenia SVP, š.p.
Ceny a platby
Ceny pitnej a odvedenej a čistenej odpadovej vody v roku 2003 reguloval nezávislý štátny orgán Úrad pre reguláciu sieťových odvetví podľa § 12 ods. 1 zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov a v súlade s rozhodnutím ÚRSO č. 598/2002 Z z. o rozsahu vecne regulovanej ceny za výrobu a dodávku pitnej vody a za odvedenie a čistenie odpadovej vody, ktorým úrad určil spôsob výpočtu regulovaných cien.
Na rok 2003 bola pre domácnosti maximálna cena bez dane z pridanej hodnoty za výrobu a dodávku pitnej vody stanovená na 14,10 Sk.m-3, okrem Trnavskej vodárenskej spoločnosti, a.s., Piešťany – 12,80 Sk.m-3 a za odvedenie a čistenie odpadovej vody na 8,90 Sk.m-3. Spolu so zvýšenou sadzbou DPH na 14% cena pitnej vody sa zvýšila o 39,7 % na 16,07 Sk.m-3 a cena odvedenej vody o 35,3 % na 10,15 Sk.m-3. V priemere tak obidve ceny vzrástli o 38 %.
Ceny pre odberateľov okrem domácnosti bez dane z pridanej hodnoty boli určené za výrobu a dodávku pitnej vody v rozpätí od 13,50 do 32,00 Sk.m-3 a za odvedenie a čistenie odpadovej vody v rozpätí od 14,70 do 23,00 Sk.m-3. Severoslovenská vodárenská spoločnosť, a.s., Žilina mala určené tarify diferencované podľa výšky ročného odberu.
Aj na priek zvýšeniu maximálna cena pitnej vody pre domácnosti v roku 2003 bez DPH bola nižšia ako skutočné priemerné ekonomicky oprávnené náklady vodárenských spoločností na m3 upravenej pitnej vody, ktoré sa zvýšili v roku 2003 na 16,85 Sk. Rovnako vyššie ako stanovená maximálna cena pre domácnosti boli aj priemerné náklady na m3 odvedenej vody - 12,36 Sk. Zvyšovanie nákladov na m3 je spôsobené najmä naďalej klesajúcim trendom dodávok pitnej vody (o 4,8) a následného odvádzania odpadovej vody (o 4,1 %) s väčším poklesom u ostatných odberateľov. Zníženie spotreby spôsobuje ďalšie zvýšenie jednotkových nákladov, tým aj cien  a proces sa opakuje. Z toho vyplýva, že cena plní svoju ekonomickú funkciu len v tej situácii, pokiaľ nie je vnímaná ako vysoká.
graf  č. 3

graf č.  4

V roku 2003 cenu povrchovej vody reguloval podľa § 12 ods. 1 zákona č. 276/2001 Z. z. o regulácii v sieťových odvetviach a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov Úrad pre reguláciu sieťových odvetví SR. Rozhodnutím úrad určil výšku maximálnej ceny za odber povrchovej vody na 1,88 Sk.m-3 bez DPH. Výška maximálnej ceny bola určená ako súčin maximálnej ceny za odber povrchovej vody bez DPH pre rok 2002 a indexu „Spotrebiteľské ceny úhrnom“, ktorý publikuje ŠÚ SR k 31.12.2002 v porovnaní s rovnakým obdobím roku 2001. 
Maximálna cena sa však neopiera o kalkuláciu ceny povrchovej vody a ani o kalkulácie ekonomicky oprávnených nákladov súvisiacich s výkonom správy vodných tokov a správy povodí, zabezpečovanej správcom vodných tokov. K zmene regulácie z maximálnej ceny na vecnú reguláciu ceny povrchovej vody by malo dôjsť aj z  hľadiska akceptovania postupov uplatňovaných v EÚ. 
V roku 2003 platná maximálna cena povrchovej vody bola vyššia o 3,9 % v porovnaní s rokom 2002. Cena so zvýšenou sadzbou DPH 14 % sa zvýšila na 2,14 Sk.m-3.
Platby za užívanie sily na výrobu elektrickej energie sa za ostatných desať rokov v podstate nezmenili a pohybujú sa na úrovni 270 mil. Sk. A to najmä z dôvodu, že doteraz nebol stanovený zásadný postup a pravidlá pre ocenenie a spoplatnenie vytvoreného a využívaného hydroenergetického potenciálu.
Pripravovaný návrh zákona o vodách, ktorým sa v plnom rozsahu implementujú zásady a podmienky pre systémové a komplexné riadenie v oblasti vôd stanovené v rámcovej smernici o vode, by mal vytvoriť základ pre definitívne, zásadne, systémové a o ekonomické princípy sa opierajúce riešenie otázok spoplatnenia všetkých poskytovaných výrobkov a služieb ako produktov vodohospodárskeho výrobného procesu.
Investičný rozvoj
Finančné prostriedky na investície do vodného hospodárstva zo štátneho rozpočtu na rok 2003 čerpané z rozpočtovej kapitoly Ministerstva životného prostredia Slovenskej republiky dosiahli objem 515,1 mil.  Sk, čo je 16,5 % celkového ročného investičného objemu štátnych podnikov a vodárenských spoločností a iných subjektov vodného hospodárstva.
tab. č.  10
Zdroje financovania 	SVP, š.p.	VS a iné 	VV 	Celkom VH	
	2002	2003	2002	2003	2002	2003	2002	2003	
ŠR	282,6	223,0	492,1	230,0	44,4	62,1	819,1	515,1	
ŠR – MP SR, MŽP SR	9,7	-	-	8,0	-	-	9,7	8,0	
Vlastné zdroje	380,2	319,0	1195,3	1591,6	256,8	233,0	1832,3	2143,6	
CEB	309,3	222,1	-	-	-	-	309,3	222,1	
Fondy EU	-	-	-	4,7	-	-	-	4,7	
FNM SR	-	-	-	-	298,6	-	298,6	-	
Úvery	16,3	-	503,0	167,7	-	-	519,3	167,7	
Iné	-	41,5	9,4	15,7	-	-	9,4	57,2	
SPOLU	998,1	805,6	2199,8	2017,7	599,8	295,1	3797,7	3118,4	

Projekty financované z fondov EÚ v oblasti VH
Európska únia krajinám pripravujúcim sa na vstup poskytla finančné prostriedky z tzv. predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD, aby im pomohla pri príprave na členstvo a zároveň ich zoznámila so svojou štrukturálnou a kohéznou politikou.
Štrukturálne fondy sú rozdelené na štyri fondy, z ktorých Európsky fond regionálneho rozvoja je okrem iného určený aj na rozvoj infraštruktúry v oblasti životného prostredia v najmenej rozvinutých regiónoch členských krajín EÚ.
V roku 2003 v rámci predvstupovej pomoci EÚ mohli vodárenské spoločnosti z rezortu životného prostredia čerpať finančné prostriedky hlavne z fondov ISPA a PHARE. Príprava a realizácia projektov PHARE a ISPA je podmienená súladom s predpismi EÚ v oblasti životného prostredia. Kohézny fond – financuje projekty z oblasti životného prostredia a dopravnej infraštruktúry s investičným nákladom nad 10 mil. EUR v členských štátoch EÚ.
Kontraktačná a finančná situácia ISPA Programu k 31.12.2003	tab. č. 11
Projekty	Rozpočtový rok	Hodnota kontraktu
EUR	Uhradené      
EUR	
Pravobrežné čistenie odpadových vôd v meste Trenčín	2000	6 216 350,0	1 911 358,8	
Rozšírenie ČOV pre mestskú aglomeráciu Nitra	2000	0,0	0,0	
Sústava na likvidáciu odpadových vôd Banská Bystrica	2000	9 909 356,0	173 793,2	
Odborná pomoc na prípravu environmentálnych projektov	2001	1 241 339,0	1 211 179,2	
Nakladanie s odpadovými vodami v meste Komárno	2001	108 644,0	193 727,2	
Rekonštrukcia a rozšírenie ČOV vo Zvolene	2001	116 884,0	93 507,2	
Kanalizácia a ČOV v Martine a v regióne Dolný Turiec	2001	0,0	0,0	
Príprava NF a ISPA IA na implementáciu EDIS	2002	373 100,0	226 794,4	
Spolu	 	17 965 673,0	3 810 359,9	
Prehľad poskytnutých a vyčerpaných finančných prostriedkov zo ŠR [mil. Sk]	tab. č.  12
	2000	2001	2002	2003	
Kapitálové výdavky spolu	594,2	982,6	819,1	515,1	
Kapitálové transfery	594,2	982,6	819,1	516,9	
z toho: 	individuálne výdavky	332,0	589,9	454,0	215,0	
	systémové výdavky	215,9	381,3	365,1	300,1	
	kapital. transfer na bežné investície 	46,3	11,4	-	-	
Bežné výdavky	332,9	150,0	337,7	59,3	
v tom: 	tovary a ďalšie služby	-	-	20,8	-	
	bežné transfery 	182,9	-	316,9	59,3	
	bežný transfer do ŠVF SR *)	150,0	150,0	-	-	
Rozp. kapitola MP SR, MŽP SR	61,5	77,7	43,2	28,0	
ŠR – MP SR, MŽP SR 	-	-	1 535,8	1 187,6	
Prostriedky pre VH poskytnuté zo ŠR	988,6	1 210,3	2 735,8	1 790,0	
*)  zo ŠVF SR poskytnuté ako neinvestičné dotácie SVP, š.p., Banská Štiavnica
Zdroj: Zúčtovanie finančných vzťahov so ŠR za roky 2000-2002 MP SR , 2003 MŽP SR 
Poskytnuté finančné prostriedky na rok 2003 na hlavné melioračné zariadenia z rozpočtu kapitoly MP SR pre správcu v objeme 250,0 mil. Sk neboli do poskytnutých finančných prostriedkov pre VH zahrnuté. 
Financovanie vodného hospodárstva v SR v roku 2003   [mil. Sk] 	tab. č.  13
Dotácie	SVP	VS a iné	Ostatné  VH organizácie	Obce a iní	VH spolu	
Štátny rozpočet	investičné	223,0	230,0	62,1	-	515,1	
	neinvestičné	-	-	87,3	-	87,3	
ŠR – MŽP SR
(fondy)	investičné	-	8,0	-	1 179,6	1 187,6	
	neinvestičné		-	-	-	-	
vlastné zdroje	investičné	319,0	1 591,6	233,0	*	2 143,6	
úvery	investičné	-	167,7	-	*	167,7	
CEB 	investičné	222,1	-	-	-	222,1	
Iné	investičné	41,5	15,7	-	-	57,2	
Spolu	investičné	805,6	2 013,0	295,1	1 179,6	4 293,3	
	neinvestičné	-	-	87,3	-	87,3	
Celkom VH		805,6	2 013,0	382,4	1 179,6	4 380,6	
Zdroj: Zúčtovanie finančných vzťahov so ŠR za rok 2003, MŽP SR., podklady VÚVH
Pozn: V tabuľke nie sú uvedené dotácie zo ŠR - MP SR na HMZ
*   údaje nie sú k dispozícií

Záver
Hlavným cieľom vodohospodárskej politiky SR do roku 2005, ktorý akceptuje stratégiu štátnej environmentálnej politiky v oblasti ochrany a racionálneho využívania vôd v súlade s rámcovou smernicou EÚ o vodnej politike je:
–	zabezpečenie pitnej vody,
–	zabezpečenie vody na ďalšie hospodárske účely,
–	prevencia a zmierňovanie následkov povodní a obdobia sucha a ochrana životného prostredia.
Ide o napĺňanie strategických cieľov SR v oblasti vôd zosúladených s požiadavkami európskeho spoločenstva v oblasti vodnej politiky, ktorými sú:
–	dostatočné množstvo a kvalita pitnej vody pre obyvateľstvo a celú odberateľskú sféru,
–	dostatočné množstvo primerane kvalitnej úžitkovej vody pre priemysel, poľnohospodárstvo, energetiku a  iné účely ako aj služby s vysokou časovou zabezpečenosťou,
–	čistenie všetkej použitej a znečistenej vody pred jej návratom do vodného prostredia,
–	dosiahnutie vysokého stupňa ochrany prírodného prostredia v intenciách trvalo udržateľného rozvoja,
–	dosiahnutie primeraného stupňa ochrany pred povodňami na územných celkoch s ľudskými obydliami, priemyslom, dopravnou infraštruktúrou a intenzívnou poľnohospodárskou výrobou,
–	dosiahnutie primeraného stavu zdrojov vody a zariadení na odvrátenie škôd vyvolaných suchom. 
Nevyhnutnou podmienkou pre splnenie uvedených cieľov je
–	zníženie množstva znečisťujúcich látok vo vypúšťaných vodách až na prípustnú, limitovanými hodnotami určenú mieru budovaním stokových sietí vrátane ČOV, pri preferovaní dobudovania rozostavaných ČOV, zavádzaním vysokoefektívnych metód čistenia odpadových vôd, resp. tam, kde nie je možné odstrániť enormné znečistenie vôd pri ich vzniku (napr. komunálna sféra), zníženie rozdielu medzi množstvom odoberanej a vypúšťanej vyčistenej vody na minimum,
–	minimalizovanie až zákaz používania podzemných vôd na hospodárske účely tam, kde odbery podzemných vôd môžu byť nahradené odbermi povrchovej vody s výnimkou potravinárskeho a farmaceutického priemyslu, napájania hospodárskych zvierat a využívania geotermálnych vôd,
–	realizácia vodohospodárskych, lesníckych a poľnohospodárskych opatrení na podporu zadržiavania vody a spomalenie odtoku najmä z povodí deficitných oblastí,
–	realizácia opatrení na zníženie znečistenosti vodných tokov v IV. - V. triede čistoty, vytvorením podmienok a realizáciou revitalizačných opatrení, celkové zníženie znečistenia vodných tokov aj v II. - III. triede čistoty o jednu tretinu (okrem ČOV a kanalizácií),
–	realizácia environmentálneho programu v povodí Dunaja,
–	dotvorenie uceleného moderného systému právnych predpisov o ochrane a racionálnom využívaní vôd porovnateľného a harmonizovaného s právom štátov EÚ a ich zavedenie do praxe,
–	uplatňovanie zvýšenej ochrany a racionálneho využívania prírodných zdrojov a ekologicky stabilných území, ako aj kontroly používania zdraviu škodlivých látok najhoršie vplývajúcich na vek a zdravie ľudí (zavedenie systému environmentálnej bezpečnosti a environmentálnej starostlivosti),
–	budovanie vodovodov a kanalizácií prednostne v obciach, ktoré sa nachádzajú v ochranných pásmach vodných zdrojov.
Realizácia požiadaviek jednotlivých smerníc EÚ v praxi vyžaduje vysoké finančné prostriedky. Najvyššie náklady bude potrebné vynaložiť na zosúladenie čistenia komunálnych odpadových vôd so smernicou č. 91/271/EEC.  Jej implementácia si vyžiada vysoké investície na rekonštrukciu existujúcich ČOV a stokových sietí, na výstavbu čistiarní odpadových vôd a stokovej siete v obciach nad 2000 ekvivalentných obyvateľov (EO), na výstavbu čistiarní odpadových vôd a stokových sietí v obciach lokalizovaných vo vodohospodársky citlivých oblastiach, na odstránenie povrchových a drenážnych vôd z verejných kanalizácií a na iné opatrenia. Odhad investičných prostriedkov predstavuje približne 130 mld. Sk. Na základe negociačných rokovaní EÚ akceptovala požiadavku SR na prechodné opatrenia:
–	všetky aglomerácie nad 10 000 ekvivalentných obyvateľov budú mať čistenie odpadových vôd v súlade so smernicou do 31.12.2010,
–	všetky aglomerácie nad 2 000 ekvivalentných obyvateľov budú mať čistiarne  odpadových vôd v súlade so smernicou do 31.12.2015.
Na úseku investičnej výstavby sa predpokladá financovanie z viacerých zdrojov: z verejných zdrojov – štátny rozpočet, rozpočty obcí, z fondov EÚ – ISPA, Kohézny fond a štrukturálne fondy a tiež z vlastných zdrojov vodárenských spoločností. 
Návrh výdavkov ŠR na rok 2005 na vodné hospodárstvo podľa registra investícií v tis. Sk:
Názov akcie	Rok zač.-	  RN stavby	        Štátny rozpočet
	rok ukonč.		2005	2006	2007
Kapitálové výdavky				
v tom: Kapitálové transfery 		4 366 439	180 300	180 300	180 300	 v tom: prívod vody	 	3 877 108	100 000	94 000	113 744 
 Prívod vody a vod. siete JEMO	1994-2008	2 773 237	0	0	0
Hliník-Žiar-Žarnovica-HB, PV	2001-2005	143 734	27 000	14 164	0
 R. Sobota Chanava, vodov, 1. č.	2001-2005	120 800	13 000	0	   0
SKV Dúbrava-odstránenie antimónu	2000-2005	147 000	25 000	25 000	0
Nová Bystrica- ÚV rekonštr.	1997-2006	75 205	5 000	5 000	0
Prív. vody Svidník-Medz.	1996-2006	617 132	30 000	49 836	113 744 
Vodné diela		489 331	80 300	86 300	66 556 
VN Rozgrund - rekonštrukcia	2004-2005	19 850	10 000	0	0 
Úprava OH toku Malina,rkm 2,130-8,350	
a Zohor. potoka rkm 0,035-0,894	2005-2006	35 000	10 000  	20 000	0 
Korňa-prestavba toku Korňaňka	2005-2007	20 000	4 000	8 000	6 000 
Hybe-Hybica, úprava toku 
rkm 4,180-4,650	2005-2006	10 000	2 000	6 000	0
Vyškovce, predĺženie pravostrannej
 OH Ipľa	2005-2005	4 000	4 000	0	0
Dačov-úprava potoka č. 309	2005-2006	14 600	2 800	7 300	0
VN Garajky, PP	1996-2007	65 600	4 500	15 000	21 180
VN Hronček	1998-2007	60 000	10 300	10 000	10 630
VN Tichý Potok, PP	1999-2007	130 281	16 000	10 000	22 000
VN Slatinka - príprava	2001-2006	130 000	16 700	10 000	         6 746 
Ďalej treba zabezpečiť finančné prostriedky na realizáciu Programu protipovodňovej ochrany do roku 2010. Na základe súčasného stavu čerpania investičných prostriedkov (k 31.12.2003 1,988 mld. Sk) nie je vytvorený predpoklad jeho finančného plnenia v celkovom objeme 18,415 mld. Sk.
Návrh výdavkov na rozvojové investície vo VH je limitovaný východiskami štátneho rozpočtu na rok 2005. Predložený prehľad výdavkov, ako i výsledky hodnotenia stavu rozvoja VH v roku 2003 i v predchádzajúcich rokoch, dokumentujú sústavný a akútny nedostatok finančných prostriedkov na zabezpečenie rozvoja VH.
Úlohy v oblasti vodohospodárskeho výskumu, normalizácie a tvorby koncepcií rozvoja vodného hospodárstva, ktoré vyplývajú z potrieb ústredného orgánu a schválených dokumentov, tiež každoročne vyžadujú zabezpečenie nevyhnutných finančných prostriedkov. Ide o úlohy, ktorých výsledky sú priamo využívané, resp. sú zadávané z dôvodu plnenia úloh ústredného orgánu štátnej správy vo vodnom hospodárstve, ktoré možno zahrnúť do nasledovných okruhov
–	úlohy zabezpečujúce podklady pre tvorbu koncepcií,
–	úlohy vyplývajúce z prístupového procesu SR do EÚ,
–	úlohy vyplývajúce z platných legislatívnych predpisov,
–	úlohy vyplývajúce z medzinárodných záväzkov SR,
–	činnosť Národného referenčného laboratória pre oblasť vôd,
–	ostatné úlohy zadávané ministerstvom,
–	úlohy rozvoja vedy a techniky,
–	štúdie technicko-ekonomického a strategicko-prognostického charakteru,
–	úlohy štandardizácie na úseku hydrológie, hydrotechniky, ochrany a kvality vody, vodovodov a kanalizácií.