Informácia o plnení úloh vyplývajúcich 
zo Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006

Vláda SR na svojom zasadnutí dňa 11. apríla 2001 uznesením č. 310/2001 vzala na vedomie Stratégiu rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006 (ďalej len stratégia“). Prijatím tohto strednodobého programového dokumentu  sa odstránila absencia základného programového dokumentu v oblasti knižničného systému a bola deklarovaná štátna knižničná politika a stanovené strategické ciele a úlohy knižničného systému Slovenskej republiky. Zámerom bolo prioritne nasmerovať disponibilné ľudské a materiálne zdroje, odborné procesy a technológie na uspokojovanie informačných potrieb používateľov knižnično-informačných služieb. 
Stratégia pod garanciou ministerstva kultúry sa mala zapracovať do plánov a výkonov knižníc a ich zriaďovateľov a jej úspešná realizácia záležala od stanovenia taktiky a činností, ktorými sa vytýčené ciele mali dosiahnuť. Mala napomôcť knižniciam definovať svoj rozvoj v záujme knižničných služieb, stanoviť vlastné formy a metódy realizácie podľa svojich podmienok. Skúsenosti  potvrdili, že sa lepšie presadzovali záujmy knižníc vo finančnej  konkurencii iných organizácií odvolaním na existenciu vládou akceptovaného programu. 
K jej realizácií napomohla aj skutočnosť, že odporúčané strategické úlohy sa stali prioritami grantových systémov ministerstiev kultúry a školstva, výrazným hodnotiacim kritériom v rámci podpory zo štrukturálnych fondov a stratégia bola zapracovaná aj do vládnych materiálov z oblasti informatizácie spoločnosti.   

	Stratégia rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006 stanovila týchto 8 strategických úloh:
1.	Informatizácia a internetizácia knižníc.
2.	Zabezpečenie informačných zdrojov pre knižnice.
3.	Knižnično-informačné služby znevýhodneným používateľom.
4.	Program záchrany, stabilizácie a konzervácie tradičných nosičov informácií v SR.
5.	Ochrana a sprístupňovanie knižničného fondu.
6.	Vzdelávanie zamestnancov knižníc a rozvoj ľudských zdrojov.
7.	Výstavba a rekonštrukcia budov knižníc.
8.	Informačná výchova a vzdelávanie detí a mládeže.

	Koordináciou úloh bol poverený minister kultúry. Pre rezorty kultúry, školstva, zdravotníctva, vnútra, vedúcemu Úradu vlády SR a prednostom krajských úradov boli uznesením vlády č. 310/2001 stanovené konkrétne úlohy. Odporúčanie bolo dané aj starostom obcí, primátorom miest a predsedovi SAV. Jej realizácia sa objektívne veľmi zmenila po presune kompetencií z miestnej štátnej správy na územnú samosprávu, čo sa dotklo osobitne regionálnych knižníc a regionálnych knižničných systémov. Pozitívne je, že viaceré samosprávne kraje sa prihlásili k vládnej stratégii a v rámci svojich možností sa snažili napĺňať stanovené zámery. 

1. Informatizácia a internetizácia knižníc
Stručná charakteristika úlohy:
	Predpokladom integrácie knižničného systému SR do európskeho kultúrneho a informačného prostredia je informatizácia a internetizácia knižníc. K tomu je potrebné:
a)	vytvoriť finančné zdroje na  internetizáciu a informatizáciu knižníc, 
b)	vypracovať a realizovať komplexný Program elektronizácie knižníc ako súčasť rozvoja informačných sietí v Slovenskej republike, 
c)	pripojiť knižnice na internet prostredníctvom sietí GOVNET a SANET,
d)	vybudovať verejne prístupné internetové pracoviská umožňujúce slobodný a lacný prístup všetkým demografickým skupinám občanov k informáciám vrátane informácií poskytovaných v súlade so zákonom o slobodnom prístupe k informáciám.

Plnenie: 
Knihovníctvo v znalostnej spoločnosti sa mení veľmi rýchlo a prispôsobuje sa novým podmienkam, najmä pokiaľ ide o nové druhy dokumentov, nové komunikačné možnosti a požiadavky na nové služby. Osvojenie metód a foriem modernej knižničnej práce, ktorá sa čoraz viac informatizuje, je nevyhnutnosťou. 
Automatizácia vnútorných knižničných procesov bola predovšetkým internou záležitosťou knižníc a na jej realizáciu hľadali vnútorné zdroje v rámci vlastných rozpočtov. Niektoré celoslovenské vedecké knižnice procesy informatizácie realizovali vďaka nadačnej podpore. Už v roku 2001 mala väčšina regionálnych knižníc implementovaný lokálny knižničný systém, venovali sa aj hardvéru a budovaniu štruktúrovanej kabeláže v rámci lokálnych sietí. 
Nové možnosti financovania knižníc aj mimo zriaďovateľskej pôsobnosti Ministerstva kultúry SR sa otvorili po konštituovaní osobitného podprogramu  knihovníctva v Štátnom fonde kultúry PRO SLOVAKIA (od r. 2003 v programe), od roku 2004 v dvoch podprogramoch Grantového systému MK SR (v rokoch 2004 – 2005 v programe Ex Libris a v roku 2006 v programe Kultúrne aktivity v oblasti pamäťových inštitúcií). Pri definovaní priorít podprogramov vychádzalo MK SR zo stratégie a z Programu elektronizácie knižníc. 	Ministerstvo kultúry SR celkovo prerozdelilo v rokoch 2001 – 2006 na podporu knižničných projektov 42 722 146,- Sk na 1085 projektov, pričom na projekty elektronizácie a informatizácie knižníc to bolo 8 586 000. Podrobný prehľad je uvedený v Prílohe č. 1, tabuľka č. 1a.
Ministerstvo školstva SR štátnu podporu informatizácie realizovalo prostredníctvom rozvojových projektov zameraných na informačné technológie na vysokých školách. Od roku 2004 bol tematický záber projektov vysokých škôl doplnený o oblasť pod názvom Rozšírenie používania informačných technológií v akademických knižniciach – s cieľom rozšírenia využívania prostriedkov informačných technológií v akademických knižniciach verejných vysokých škôl. Ministerstvo školstva celkovo prerozdelilo v rokoch 2004 – 2006 na podporu knižničných projektov 20 100 000,- Sk na 59 projektov. Podrobný prehľad je uvedený v Prílohe č. 1, tabuľka č. 1b

	V oblasti tvorby a využívania súborných katalógov Slovenská národná knižnica ako gestor súborného katalógu monografií (ďalej len „SKK  – M“) pripravila postupnú konverziu dát a prechod SKK - M do nového knižnično-informačného systému  3. generácie (tzv. projekt KIS3G; podrobnosti na str. 3). V rámci neho nedošlo k zmene v pôvodnej koncepcii budovania SKK – M, avšak využívanie spoločného softvéru viacerými knižnicami proces tvorby a využívania súborného katalógu podstatne zjednodušuje a umožňuje jeho efektívnejšie využívanie najmä účastníkmi projektu KIS3G a používateľmi Európskej knižnice. Programový systém Aleph bol nahradený programovým systémom Virtua a formát UNIMARC formátom MARC 21 (jeho používanie od 1. 1. 2006 odporučila Ústredná knižničná rada, ktorá je poradný orgán ministra kultúry). Účasť cez protokol Z39.50 umožňuje výmenu dát aj s inými systémami, ktoré pracujú vo formáte MARC 21. Funkciu SKK – M v systéme Virtua plní od roku 2005 báza clas01 (Monografie), v ktorej sa k 31. 12. 2006 nachádzalo 1 147 836 bibliografických záznamov na monografickej úrovni okrem záznamov ŠVK v Banskej Bystrici a Univerzitnej knižnice v Bratislave, ktoré sú zatiaľ v samostatnej databáze clas03 (SVKBB cca 247 469) a clas05 (UKB cca 362 135 ) – t. j. spolu 1 757 440 záznamov.  
	Mimoriadne dôležitými nástrojmi budovania súborných katalógov sú štandardy, pravidlá a metodiky pre knižničný systém SR, ktoré pripravila a zverejnila Slovenská národná knižnica v Martine. Ide najmä o pravidlá AACR2, formát MARC 21, Metodika popisu článkov, Metodika popisu kníh, Projekt informatizácie knižníc, Projekt TEL-ME-MOR atď.
	Súborný katalóg periodík (ďalej len „SKK – P“) gestoruje Univerzitná knižnica v Bratislave (ďalej len „UKB“), ktorá dobudovala programové a technické prostredie pre prevádzku systému SKK – P a vytvorila predpoklady na zapojenie knižníc do kooperatívnej katalogizácie. Pripravené riešenie je postavené na zachovaní centralizovaného modelu súborného katalógu s fyzicky existujúcou databázou. Knižnice dostali možnosť preberať údaje z katalógu a vytvárať na ich báze vlastné lokálne katalógy periodík priamo zo systému. Súčasťou riešenia bol aj systém národnej agentúry ISSN. Do kooperatívnej on-line katalogizácie v súbornom katalógu periodík sa od roku 2003 zapojilo celkovo 11 knižníc. Údaje za ďalších cca 200 knižníc spracúvala centrálna redakcia SKK - P, ktorá postupne  zabezpečovala aj retrospektívne spracovanie údajov,  redigovanie záznamov, metodické usmerňovanie práce knižníc v SKK - P, dodržiavanie platných noriem, školenia. Celkový rozsah bázy súborného katalógu periodík bol k 31. 12. 2006  50 284 záznamov. 
	Od konca roku 2005 UKB participuje na riešení prechodu súborného katalógu periodík a komplementárnej bázy adresára knižníc do prostredia systému Virtua a SKK - P bude prístupný do konca februára 2007 v rámci konzorcia KIS3G v samostatnej databáze. 

	Projekt retrokonverzie generálnej bázy slovacikálnych bibliografických údajov koordinuje a zabezpečuje Slovenská národná knižnica už od roku 1996.  Realizoval sa prostredníctvom viacerých etáp. Prvá etapa predstavovala elektronický prepis Slovenskej národnej bibliografie – knihy za roky 1901 – 1975, druhá etapa  elektronický prepis inkunábul a tlačí 16. storočia zachovaných na území Slovenska, ako aj Bibliografie slovacikálnych tlačí do roku 1700. Dáta boli implementované do Slovenskej národnej bibliografie na céderome a boli dostupné i v súbornom katalógu.  
	Slovenská národná knižnica rozpracovala i ďalšie etapy národného programu retrokonverzie a konverzie bibliografických databáz  s výhľadom až do roku 2010. 
 
Program elektronizácie knižníc v SR  bol prijatý vládnym uznesením č. 801 zo 17 . 7. 2002. Jeho realizácia má zabezpečiť zlepšenie knižnično-informačných služieb na báze informačných a komunikačných technológií. Z neho vyplynul aj Projekt KIS3G (Knižnično-informačný systém tretej generácie), ktorý je projektom postaveným na princípoch dostupnosti spoločného softvéru (Virtua) pre knižnice SR na princípe štandardizácie, využívaní siete internet a na profesionálnej spolupráci knižníc. Hlavným cieľom projektu je zlepšovanie kvality, rozsahu a foriem knižničných a informačných služieb. KIS3G je medzirezortný projekt, ktorý si v procese prevádzkovania vyžaduje informačné väzby medzi štátnymi orgánmi rôznych rezortov; má väzby na orgány štátnej správy a miestnej samosprávy, na subjekty v zriaďovateľskej pôsobnosti verejných a štátnych vysokých škôl, vyššie územné celky, obce a mestá. Virtua je integrovaný knižnično-informačný systém, ktorý Slovenská národná knižnica obstarala pre knižnice na Slovensku a je od decembra 2003 dostupný. Rozsah využívania funkcionality systému záleží len na rozhodnutí knižnice a schopnostiach jej zamestnancov. Do projektu KIS3G vstúpili do konca roku 2006 viaceré verejné knižnice, hlavne z košického a prešovského regiónu. Samosprávne kraje analyzovali stav knižníc, akceptovali vládou schválené riešenia a postupne zabezpečili technické predpoklady na uplatnenie globálnych riešení v svojich knižniciach. 
Používateľským a realizačným  výstupom projektu KIS3G je Slovenská knižnica, čiže internetový portál ku katalógom a zbierkam slovenských knižníc a k portálu digitálnej knižnice Memoria slovaca. Spoločný softvér k 31. 12. 2006 používalo 22 knižníc a 6 knižníc je v súčasnosti v stave implementácie nového systému. 

Súčasťou uznesenia k stratégií bola aj úloha „zabezpečiť výhodné pevné pripojenie knižníc financovaných z verejných zdrojov na internet prostredníctvom vládnej dátovej siete GOVNET až po úroveň mestských a obecných knižníc s profesionálnym pracovníkom“ (pôvodný termín posunutý uznesením č. 801/2002 do 31. 12. 2004). Na základe problémov, ktoré sprevádzali zabezpečenie siete GOVNET, na základe čoho vláda nerealizovala projekt v pôvodnom rozsahu, ale iba tzv. MALÝ GOVNET, bolo do tejto siete zapojených iba niekoľko knižníc: 
Univerzitná knižnica v Bratislave, 
Slovenská lekárska knižnica v Bratislave, 
Slovenská národná knižnica v Martine, 
Štátne vedecké knižnice v Banskej Bystrici, Košiciach a Prešove,
Knižnica P. O. Hviezdoslava v Prešove. 

Vzhľadom na existujúcu infraštruktúru v prípade viacerých knižníc sa javilo  vhodnejšie realizovať ich pripojenie prostredníctvom siete SANET, resp. SANET II. MK SR viackrát rokovalo so SANETom o možnosti uzatvorenia rámcovej zmluvy o podmienkach pripojenia knižníc do vysokorýchlostnej siete. Žiaľ, pozitívne oficiálne dohody doteraz nie sú. Sieť SANET v súčasnosti využívajú:
Slovenská národná knižnica,
Univerzitná knižnica v Bratislave, 
ŠVK v Košiciach, 
ŠVK v Banskej Bystrici, 
Slovenská pedagogická knižnica,
CVTI SR, 
Ústredná knižnica SAV, 
Verejná knižnica M. Rešetku v Trenčíne,
Verejná knižnica J. Bocatia v Košiciach,
Zemplínska knižnica G. Zvonického v Michalovciach,
Krajská knižnica Ľ. Štúra vo Zvolene,
Žilinská knižnica v Žiline, 
Knižnica J. Fándlyho v Trnave 
a všetky akademické knižnice. 

Pri realizácii internetizácie knižníc je potrebné vždy hľadať optimálny variant, uprednostniť pevné pripojenie za výhodnejších podmienok, než má komerčný používateľ, a usilovať sa podľa možnosti o jednotný spôsob technického zabezpečenia. Doterajší stav, keď sú knižnice nútené využívať zväčša súkromných prevádzkovateľov, je nelogický a prináša oveľa väčšie vynakladanie finančných prostriedkov. Optimalizovať tento stav je veľmi problematické. Knižnice zriaďované štátom a samosprávnymi orgánmi sú ideálnym miestom na slobodný prístup každého k informáciám, či už k tým, na ktoré majú občania nárok podľa zákona č. 211/2000 Z. z. o slobodnom prístupe k informáciám, alebo k iným verejným informačným zdrojom odborného, študijného, kultúrneho alebo záujmového charakteru. Na to, aby knižnice mohli túto úlohu plniť, musia byť technicky, softvérovo a intelektuálne vybavené a musia mať dostatok finančných prostriedkov na údržbu týchto zariadení a služieb. 
Viaceré verejné knižnice vrátane mestských sa prihlásili do projektu  financovaného zo štrukturálnych fondov Informatizácia knižníc, ktorý v priebehu roka 2007 prinesie internetové pracoviská do 110 verejných knižníc. Schválená výška celkových oprávnených nákladov je skoro 40 mil. Sk. V Košickom samosprávnom kraji bol zo štrukturálnych fondov podporený projekt Verejne prístupové body k internetu – knižnice Košického kraja. V Banskobystrickom kraji bola v predchádzajúcom období rozpracovaná a  podporená I. a II. etapa elektronizácie knižníc v súlade s vládnym projektom, aj keď nateraz na dobudovanie lokálnej infraštruktúry. 
	Stručné porovnanie preinvestovaných finančných prostriedkov na automatizáciu verejných, vedeckých a špeciálnych knižníc je uvedené  v Prílohe č. 1, v tabuľka 1c. V tabuľkách č. 1d – 1h je uvedený stav hardvérového vybavenia jednotlivých typov knižníc. V tabuľkách je uvedený stav iba po rok 2005 z dôvodu, že štátne štatistické zisťovanie v oblasti knižníc za rok 2006 bude ukončené až v marci 2007.  

Vyhodnotenie stavu za jednotlivé typy knižníc:
Regionálne knižnice (počet 37)
•	v roku 2001 bolo internetizovaných 32 z 37 regionálnych knižníc, v roku 2006 sú internetizované všetky (aj keď nie v plnom rozsahu všetkých obslužných miest a pobočiek),
•	kým v roku 2001 prevažovalo v týchto knižniciach pripojenie dial up (13) a mikrovlnné (11), v roku 2006 vykazujú 4 knižnice pripojenie optickým káblom,  10 mikrovlnné pripojenie a zvyšok cez ISDN, DSL a aDSL, dial up pre pracovisko knižničných služieb uvádza len Hornonitrianska knižnica v Prievidzi,  
•	6 regionálnych knižníc je v SANETe, 1 v GOVNETe, zvyšok využíva súkromných providerov, 
•	všetky regionálne knižnice okrem knižnice v Komárne poskytujú internetové služby pre používateľskú verejnosť, z toho 29 knižníc ako špeciálnu službu, t. j. platenú používateľmi,  
•	elektronický katalóg mali v roku 2001 na webe vystavené 3 regionálne knižnice, v roku 2006 je takto dostupných  18 OPACov – napriek 6-násobnému nárastu je to stále len cca 49 %, 
•	až 23 regionálnych knižníc má knižničný fond spracovaný v elektronickej forme v úplnosti, v priemere (aritmetický na počet inštitúcií, nie na počet knižničných jednotiek) je to takmer 92 % fondu, 
•	vlastnú webovú stránku v roku 2001 malo 9 knižníc, dnes má webové sídlo 28 regionálnych knižníc (75 %), 
•	k aplikačným softvérom Libris, Smartlib, ISIS, Rapid Library z roku 2001 sa v roku 2006 pridal v regionálnych knižniciach Dawinci, Advanced Rapid Library a Virtua,  pričom na ústupe je najviac rozšírený Libris, ktorého vývoj a podpora sa skončili, 

Vedecké knižnice (počet 12 aj s národnou knižnicou)
•	Slovenská národná knižnica a vedecké knižnice boli pomerne kvalitne internetizované už v roku 2001. V roku 2006 sú okrem Slovenskej lekárskej knižnice a Štátnej vedeckej knižnice v Prešove na optike, pričom dve menované knižnice majú GOVNET,  ostatné všetky SANET, príp. vstup do oboch  sietí, 
•	všetky vedecké knižnice poskytujú internetové služby pre používateľskú verejnosť vzhľadom na typ siete bezplatne, 
•	elektronický katalóg malo v roku 2001 na webe vystavených 6 vedeckých knižníc, v roku 2006 sú takto dostupné všetky lokálne elektronické katalógy,
•	podľa štatistických zisťovaní v roku 2005 majú vedecké knižnice cca 27 % fondu spracovaných automatizovane,
•	vlastné webové sídlo v roku 2001 nemala iba Slovenská pedagogická knižnica, už ju má aj tá, 
•	čo sa týka aplikačných softvérov – ISIS nahradila Virtua,  Rapid Library ARL;  v zásade sa ukazuje, že do projektu KIS3G sa v budúcnosti zapojí 7 knižníc (údaje o perspektíve bývalej SlLK sme nezískali, CVTI SR – napriek tomu, že ide o knižnicu v priamej zriaďovateľskej pôsobnosti člena vlády, pre ktorého sú uznesenia vlády záväzné –  líniu vládneho projektu elektronizácie knižníc nerešpektovalo a obstaralo v roku 2005 ako náhradu za zastaraný systém BIS-C systém Daimon, ktorého financovanie sa bude realizovať z prostriedkov za poskytované služby), 

Mestské knižnice (počet 107)
•	v roku 2001 boli internetizované 4 zo  107 mestských knižníc, v roku 2006 je ich internetizovaných 61, čo je 57 %,  
•	internetové pripojenie – prevládajú DSL a aDSL linky a mikrovlnné pripojenia, optiku nemá žiadna mestská knižnica, ani žiadna nie je v SANETe alebo GOVNETe,
•	46 mestských knižníc poskytuje internetové služby pre používateľskú verejnosť, z toho 42 ako platenú službu, 
•	elektronický katalóg nemala v roku 2001 na webe vystavený žiadna mestská  knižnica, v roku 2006 sú takto dostupné 4, čo predstavuje cca 3,7 % z mestských knižníc, 
•	až 44 (v roku 2001 - 41 %) mestských knižníc zatiaľ nemá elektronicky spracovaný žiadny knižničný dokument,  
•	vlastnú webovú stránku v roku 2001 mali iba dve knižnice (Knižnica Ružinov  a Mestská knižnica v Piešťanoch); dnes má webové sídlo 13 mestských knižníc (12 %),
•	k aplikačným softvérom (2001 ho malo 42 knižníc) Libris, Smartlib, Rapid Library a k vlastným sa v roku 2006 (2006 ho už malo 72 knižníc) pridal v mestských knižniciach Daimon, Dawinci, Advanced Rapid Library, Clavius  a MaSK –  Softvér pre malé a stredné knižnice.

Akademické knižnice (počet 43)
•	V priebehu posledných rokov došlo k zvýšeniu počtu počítačových staníc prístupných používateľom i s prístupom na internet. 
•	Vysoké školy, teda aj akademické knižnice, využívajú Slovenskú akademickú sieť SANET. 
•	Trend zvýšenia počtu počítačov je viditeľný od roku 2004, keď nastáva pozitívna zmena v sledovaných údajoch – počet počítačových staníc pre používateľov sa zvýšil (v r. 2002 – 443; v r. 2005 – 522). K tejto skutočnosti prispela aj možnosť podávať rozvojové projekty jednotlivých akademických knižníc na Ministerstvo školstva SR. 
•	Napriek zlepšeniu situácie sú stále alarmujúce priemerné hodnoty na jedného registrovaného používateľa – na 1 registrovaného používateľa je to len 0,003 PC od roku 2002. Je však potrebné uviesť, že na väčšine vysokých škôl, majú poslucháči – okrem výpočtovej techniky v knižniciach – k dispozícii počítačové miestnosti, kde je prístup k informačným zdrojom akademických knižníc. 

Školské knižnice (počet 5483)
•	Úplná informatizácia školských knižníc a ich celková internetizácia sa mala stať základným prostriedkom na odstránenie dlhodobého nedostatku informačných zdrojov pre žiakov a  pedagogických zamestnancov. 
•	Počet PC v školských knižniciach sa od roku 2003 (343) síce zdvojnásobil (v r. 2005 – 689), ale informatizácia školských knižníc aj tak výrazne zaostáva a komplexné vybavenie školských knižníc počítačovým vybavením každoročne len mierne narastá. Je alarmujúce zistenie, že ešte v roku 2005 na jeden počítač pripadalo 7,95 školských knižníc. 
•	Stav informatizácie školských knižníc je stále v protiklade s odporúčaním Modelu školskej knižnice, ktoré navrhuje, aby výpočtovú techniku školskej knižnice tvoril 1 počítač pre školského knihovníka a minimálne 5 až 15 počítačov pre používateľov školskej knižnice.
•	Školské knižnice zaostávajú v procesu internetizácie - v roku 2005 malo z počtu 5 483 školských knižníc len 429 pripojenie na internet. Školské knižnice využívajú akademickú sieť SANET, respektíve SANET II, na ktoré sú pripojené základné a stredné školy v rámci projektu INFOVEK Slovensko. Je nutné však konštatovať, že len pomerne malý počet školských knižníc môže využívať počítač na zvýšenie efektívnosti knižničných činností a na skvalitnenie knižnično-informačných služieb.

Záver plnenia strategickej úlohy č. 1:
•	Zámer financovať elektronizáciu knižníc prostredníctvom medzirezortných  programov financovania, z ktorých by  mohli  čerpať prostriedky štátne i neštátne subjekty, sa neuskutočnil. Zdroje naďalej plynú z viacerých miest, čo je neprehľadné, menej sa dá sledovať efektívnosť. Ale nejde o viaczdrojové financovanie, stále sú to zdroje verejného rozpočtu.
•	Zvyšuje sa rozdiel medzi verejnými (obecnými) a inými knižnicami v úrovni vybavenosti informačnou a komunikačnou technológiou. Táto priepasť sa bude ťažko likvidovať. 
•	Minimum verejných knižníc využíva internetovú sieť GOVNET a SANET. Knižnice sprístupňujú internet, ale ako platenú službu. 
•	V oblasti informatizácie nastal posun od interných procesov knižníc (akvizícia, bibliografia, spracovanie) smerom k službám. 
•	Knižnice i zriaďovatelia začali uprednostňovať výhodu jednotných, spoločných a kooperatívnych riešení.   

2.	Zabezpečenie informačných zdrojov pre knižnice
Stručná charakteristika úlohy: 
	Zabezpečenie informačných zdrojov knižníc je prioritnou strategickou úlohou knihovníctva, pri  ktorej je potrebné:
-	zvýšiť objem finančných prostriedkov na doplňovanie knižničných fondov vrátane finančných a účelovo vyčleniť v jednotlivých rezortoch finančné prostriedky na nákup literatúry,
-	iniciovať vytváranie konzorcií na nákup a využívanie informačných zdrojov,
-	posilniť nákup elektronických dokumentov do fondov knižníc formou  celonárodných licencií a tak zabezpečiť  ich dostupnosť v maximálnej možnej miere pri minimalizácii nákladov,
-	vytvoriť podmienky pre elektronické sprístupňovanie úplných textov dokumentov (document delivery) v slovenských knižniciach, a to nielen pasívne, ale aj aktívne. 

Plnenie: 
Štatistické ukazovatele jednoznačne dokazujú prudký pokles doplňovania knižníc informačnými zdrojmi ako obraz hlbokého podhodnotenia zabezpečenia akvizičnej činnosti knižníc vo všetkých typoch. Knižnice knižničného systému Slovenskej republiky sú však povinné poskytovať knižničné a informačné služby a túto úlohu môžu knižnice plniť len vtedy, ak majú vo svojich knižničných fondoch dokumenty a ak majú prístup k vonkajším informačným zdrojom. 
Znižujúce sa finančné prostriedky a kritická situácia v akvizičnej činnosti nielen knižníc spôsobili, že MK SR predložilo v roku 2003 na rokovanie vlády samostatný materiál Analýza akvizičnej činnosti v oblasti múzeí, galérií a knižníc. Z iniciatívy tohto materiálu sa zatiaľ udržali samostatné akvizičné podprogramy pre knižnice v rámci Grantového systému MK SR. 
Náklady na obstaranie knižničných dokumentov zvýšilo aj zavedenie jednotnej dane z pridanej hodnoty a zmena colných a daňových predpisov po našom vstupe do Európskej únie. 
	Problémom je aj skutočnosť, že okrem Slovenskej akadémie vied žiaden zriaďovateľ nedáva knižnici v rámci rozpočtu účelové finančné prostriedky na nákup fondu vo forme limitu. Knižnice vyčleňujú finančné prostriedky na nákup v rámci svojich bežných transferov na činnosť, resp. v rámci rozpočtu bežných výdavkov po uhradení obligatórnych výdavkov. Táto suma nepostačuje na kvalitné zabezpečenie akvizičnej činnosti. 
V ostatných dvoch rokoch však niektoré samosprávne kraje účelovo dofinancovali nákup knižničného fondu rozpočtovými opatreniami v priebehu fiškálneho roka. Kým v roku 2001 takto poskytli regionálnym knižniciam spolu 459 tisíc Nitriansky a Žilinský samosprávny kraj; v rokoch 2002 a 2003 túto skutočnosť vykázali spolu už len 4 knižnice. V roku 2004 účelové dotácie vo výške 971 tisíc Sk dostalo 12 regionálnych knižníc, z toho všetky v Banskobystrickom a výberovo v Košickom a Trnavskom samosprávnom kraji. V roku 2005 sa takto poskytnutý objem zvýšil na 4 056 tisíc Sk, z toho takmer 2 mil.  pre knižnice v Nitrianskom kraji  a zvyšok vo všetkých krajoch okrem Košického a Bratislavského. V roku 2006 poskytol účelovú podporu na nákup knižničného fondu Prešovský samosprávny kraj vo výške 1 200  tis. Sk.
Prehľad poskytnutých finančných prostriedkov na nákup informačných zdrojov od zriaďovateľa pre jednotlivé typy knižníc je uvedený  v Prílohe č. 2, tabuľka 2a a 2b.  V tabuľkách je uvedený stav iba po rok 2005 z dôvodu, že štátne štatistické zisťovanie v oblasti knižníc za rok 2006 bude ukončené až v marci 2007.  

Potešiteľné je, že sa z roka na rok objavujú v rozpočtoch knižníc príspevky miest, teda miestnej samosprávy, v ktorých regionálne knižnice sídlia. Kým v roku 2001 si sídelné mestá cenili činnosť regionálnych knižníc pre svojich občanov na 477 tis. Sk (najviac v Košickom kraji), napr. v roku 2005 dalo 23 miest knižniciam 1,16 mil. Sk, pričom najviac (po 200 tisíc) mestá Košice a Prešov. 

Ak akvizície vo verejných knižniciach nezlepšil, tak prinajmenšom zachránil v ostatných dvoch rokoch grantový systém MK SR. V priebehu rokov 2001 – 2006 bolo knižniciam pridelených 25 661 000,- Sk
Prehľad o poskytnutých finančných prostriedkov grantového systému MK SR na nákup informačných zdrojov za roky 2001 – 2006 je uvedený v Prílohe č. 2, tabuľka č. 2c 

Štatistické zisťovanie dokazuje len mierny nárast doplňovania školských knižníc základnými informačnými zdrojmi. Isté zvýšenie ročného prírastku v roku 2005 ovplyvnila grantová podpora MK SR (80 tis. Sk/3 školské knižnice), finančný príspevok MŠ SR na odmenu v rámci súťaže o najlepšie podujatie školskej knižnice k Medzinárodnému dňu školských knižníc (10 tis. Sk/8 knižníc) knižný dar Spolku slovenských spisovateľov,  Vydavateľstva SAV VEDA a ministra školstva SR (ide o knižný dar 50 titulov knižnej edície SME – Knihy XX. storočia). V roku 2006 Ministerstva školstva SR prerozdelilo 5 mil. Sk na 53 projektov v rámci Programu pre financovanie rozvojových projektov školských knižníc Elektronizácia a revitalizácia školských knižníc 2006. Súčasťou jeho priorít bola aj podpora nákupu knižničného fondu. Ročný prírastok dokumentov na jedného používateľa po prepočítaní je však stále len 0,24 – 0,40 zväzku, pričom Model školskej knižnice odporúča 3 zväzky / 1 používateľ. 
Podrobný prehľad nákladov na školské knižnice na zabezpečenie informačných zdrojov ako výstup zo štatistického zisťovania Škol 9-01 o školskej knižnici je uvedený  v Prílohe č. 2, tabuľka 2d.  V tabuľkách je uvedený stav iba po rok 2005 z dôvodu, že štátne štatistické zisťovanie v oblasti knižníc za rok 2006 bude ukončené až v marci 2007.  

Finančné náklady na nákup informačných zdrojov v akademických knižniciach sa mierne sa zvyšujú ( v r. 2003 – 32 028 tis. Sk; v roku 2005 už 35 888 tis. Sk) – priemer na jednu vykazujúcu knižnicu a na jeden dokument ma stúpajúcu tendenciu, ako aj náklady na jedného potenciálneho i registrovaného používateľa ( v r. 2003 –237,- Sk; v r. 2005 – 261,- Sk). 
Podrobný prehľad nákladov na akademické knižnice na zabezpečenie informačných zdrojov ako výstup zo štatistického zisťovania Škol 10-01 o akademickej knižnici je uvedený  v Prílohe č. 2, tabuľka 2e.  V tabuľkách je uvedený stav iba po rok 2005 z dôvodu, že štátne štatistické zisťovanie v oblasti knižníc za rok 2006 bude ukončené až v marci 2007.  

V štatistických ukazovateľoch za všetky typy knižníc však nie sú premietnuté finančné náklady vynaložené na nákup elektronických informačných zdrojov, ktoré akademické knižnice získavajú v rámci centrálnych rozvojových projektov MŠ SR na národné, resp. akademické konzorcionálne licencie. Tieto finančné prostriedky sa ročne pohybujú v rozpätí cca 30 mil. Sk.
Získavanie externých informačných zdrojov
Slovensko sa pripojilo ku krajinám, kde je zabezpečený prístup k viacerým plnotextovým informačným zdrojom. Nárast v rokoch 2001 až 2006 sa prejavil hlavne v akademickom prostredí, pre ktoré sú tieto zdroje prioritne určené. Pokrok nastal aj v spolupráci akademických knižníc, ktoré realizujú tzv. centrálne grantové projekty (určitá akademická knižnica zabezpečuje ako administrátor a platca informačný zdroj aj pre ostatné knižnice). Akademické knižnice od roku 2003 pre svojich používateľov sprístupňujú plnotextové časopisecké bázy ACM a IEEE, od roku 2005 je to Knovel, ProQuest, Science Direct,  v 2. polovici roka 2006 k nim pribudla  báza SCOPUS. Je predpoklad, že uvedené informačné zdroje budú prístupné i naďalej.
	Na Slovensku neexistuje jediná verejná knižnica, ktorá by si platila licenčný prístup k zahraničnej elektronickej on-line databáze. 
	Prvým projektom, ktorý mohol preniknúť aj do verejných knižníc,  bol projekt eIFL DIRECT (Electronic Information For Libraries). Cieľom projektu bolo umožniť otvorený prístup slovenským knižniciam k elektronickým informačným zdrojom z oblasti humanitných, sociálnych vied, prírodných vied, techniky a medicíny z takmer 8 000 titulov časopisov s vysokým podielom článkov v plnom texte. Prístup je otvorený pre všetky registrované knižnice od skúšobnej prevádzky (od  jesene 1999). V súčasnosti je prístup k 12 databázam: Academic Search Premier, Business Source Premier, MasterFILE Premier, Newspaper Source, Regional Business News, Health Source: Nursing/Academic Edition, Health Source: Consumer Edition, MEDLINE, ERIC, Clinical Pharmacology, Communication & Mass Media Complete a American Humanities Index, prístup do dvoch posledne menovaných databáz bol poskytnutý zdarma na rok 2004.  Na Slovensku má prístup k databázam EBSCO 131 knižníc.
Vo forme národnej licencie, ktorú v plnom rozsahu od roku 2001 financuje z účelovo vyčlenených prostriedkov Ministerstva školstva SR Univerzita Komenského v Bratislave ako administrátor za slovenskú stranu, je pre 18 verejných vysokých škôl, Slovenskú akadémiu vied a 5 vedeckých knižníc – Slovenskú národnú knižnicu v Martine, Univerzitnú knižnicu v Bratislave, Centrum VTI SR, Slovenskú pedagogickú knižnicu v Bratislave a Slovenskú lekársku knižnicu v Bratislave  – zabezpečený prístup k Web of Knowledge, t. j. citačné bázy Web of  Science, Current Contents Connect (CCC) a Journal Citation Reports (JCR), od roku 2005 aj Essential Science Indicators (ESI). Úloha zabezpečiť jej dostupnosť  bola explicitne uvedená v stratégii spolu s kvalifikovaným odhadom predpokladaných požiadaviek na finančné zabezpečenie informačných zdrojov. 
Okrem toho už viac rokov fungujú aj virtuálne záujmové združenia (účastníkmi sú niektoré akademické a vedecké knižnice), v rámci ktorých sa sprístupňujú plnotextové časopisecké kolekcie vydavateľstiev Elsevier Science, Springer, Wiley, ďalej e-knihy Safari TechBooks a portál Engineering Village2.

	Stratégia explicitne hovorí aj o zabezpečení document delivery služby JASON spolu s databázou JADE. Prostriedky na úhradu služby v rokoch 2001 a 2002  účelovo poskytlo Univerzitnej knižnici v Bratislave MK SR. Vzhľadom na to, že využívanie systému JASON potom partnerská nemecká strana obmedzila na úroveň pôvodného projektu z roku 1996 – 1997, systém bol profilovo obmedzujúci a konvergoval až k nule. Vzhľadom na novú reálnu situáciu v oblasti poskytovania plnotextových dokumentov sa ukazuje možnosť využívať iné systémy štandardne vysoko hodnotené s rovnakým finančným krytím. Od roku 2003 sa pre medzinárodnú medziknižničnú výpožičnú službu zo Slovenska využíva služba SUBITO, ktorú hradia knižnice zo svojich zdrojov. 
	Je potešiteľné, že v  oblasti elektronických medziknižničných služieb môžeme hovoriť o prvých  výsledkoch. Univerzitná knižnica v Bratislave poskytuje službu dodávania dokumentov pod názvom EDO (elektronické dodávanie naskenovaných dokumentov z vlastných fondov v elektronickej forme, napr. kópie článkov z časopisov, zborníkov, monografií podľa požiadaviek používateľov zo SR aj zahraničia) ako súčasť medziknižničnej výpožičnej služby pre iné slovenské a zahraničné knižnice aj pre svojich individuálnych používateľov. 

Záver plnenia strategickej úlohy č. 2:
•	nastal vzostup elektronických služieb,
•	explicitne uvedené zdroje (WoK, JASON a eIFL) boli zo strany štátu zabezpečené,
•	využívanie elektronických zdrojov a elektronických služieb výrazne stúplo,
•	začali sa hľadať formy kooperácie knižníc (hoci  len v rámci rezortov), aj keď právne konzorciá nemáme etablované,  
•	etabloval sa grantový systém pre akvizície verejných, akademických i školských knižníc; čiastočné prekonanie rezortizmu zo strany MK SR, ale aj MŠ SR,
•	nedostatok klasických informačných zdrojov sa neznížil,
•	je potrebné zaradiť štatistické vykazovanie úhrad e-zdrojov v štátnom štatistickom zisťovaní knižníc, 
•	v rámci spolupráce knižníc je nevyhnutné začať systematicky posudzovať relevantnosť e-zdrojov, ich  prekrývanie, komerčnú zaťaženosť a pod.

3. Knižnično-informačné služby znevýhodneným používateľom

Stručná charakteristika úlohy: 
	Prioritným zámerom je odstraňovať informačné bariéry a sprístupňovať knižničné a informačné služby  zdravotne postihnutým, ale aj inak znevýhodneným občanom. Znevýhodnenie sa môže dotýkať aj sociálne slabších skupín obyvateľstva, národnostných menšín a etnických skupín. Dôležitou súčasťou úlohy je profilácia knižničného fondu s ohľadom na zdravotné postihnutie, modernizácia nosičov a rozvoj špecifických  technológií, realizácia Programu dostupnosti knižnično-informačných služieb pre používateľov so zdravotným postihnutím a Národného programu rozvoja životných podmienok pre zdravotne postihnuté osoby.  

Plnenie: 
Spoločnosť mení prístup k zdravotne znevýhodneným ľuďom. Ich právo zúčastňovať sa na verejnom živote prestali byť tabuizovanou témou a práca s nimi sa prestala realizovať iba špecifickými metódami a formami a dôsledne izolovať. Je zrejmé, že psychologické bariéry knihovníkom v ich práci už neprekážajú.  
Na druhej strane si integrácia vyžaduje odstraňovanie iných, hmotných bariér a zabezpečenie osobitej skladby knižničného fondu a tu nie je veľký dôvod na kladnú bilanciu.  
	Knižnice iba výnimočne sídlia v účelových budovách a debarierizácia stále zostáva veľkým problémom. Z prieskumu vyplynulo, z 37 regionálnych knižníc ešte 15 (v roku 2001 ich bolo 21) a z vybraných 9 vedeckých knižníc ešte 3 (v roku 2001 ich bolo 4) nemá bezbariérový žiadny priestor. V porovnaní s rokom 2001 teda nastal kladný posun, v 7 knižniciach, a to hlavne  tam, kde sa  realizovali väčšie alebo generálne stavebné rekonštrukcie (Univerzitná knižnica v Bratislave, Slovenská pedagogická knižnica, Ústredná knižnica SAV, Rožňava, Spišská Nová Ves, viaceré akademické knižnice: Fakulta matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave, Evanjelická bohoslovecká fakulta UK, Právnická fakulta UK, Stavebná fakulta STU, Slovenská poľnohospodárska knižnica SPU v Nitre, Univerzitná knižnica Prešovskej univerzity, Technickej univerzity v Košiciach, Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach, Univerzity M. Bela v Banskej Bystrici). 
Donášku kníh telesne postihnutým používateľom do domu poskytuje 48 % percent regionálnych knižníc a žiadna vedecká knižnica. 
Za tradičnú a štandardnú súčasť regionálnych knižníc možno považovať  poskytovanie osobitných typov dokumentov zrakovo znevýhodneným používateľom. Avizovaný Program dostupnosti knižnično-informačných služieb pre používateľov so zdravotným postihnutím nebol vypracovaný samostatne. Namiesto neho ministerstvo kultúry predložilo v roku 2002 na vtedajšiu Radu vlády SR pre problematiku občanov so zdravotným postihnutím Projekt na vybudovanie systému zabezpečujúceho prístup zrakovo postihnutých občanov k tlačeným informáciám. To všetko z dôvodu decentralizácie a straty priamej možnosti vplývať na samosprávne orgány vo veci uvedenia programu do praxe. 
	Lepšie saturovať potreby zrakovo postihnutých sa darí prostredníctvom Slovenskej knižnice pre nevidiacich Mateja Hrebendu v Levoči (ďalej len „SKN“), ktorej integrálnou súčasťou je aj výroba a distribúcia dokumentov vo formách prístupných vnímaniu nevidiacich a slabozrakých používateľov (Braillovo písmo, tlač so zväčšeným typom čiernotlačového písma, zvukové nahrávky, digitalizácia textov a reliéfna grafika). Knižnica je v oblasti technického a technologického zariadenia jednou z najlepšie vybavených v strednej Európe (tlačiareň BRAILLO, INDEX Everest, špičkové technické vybavenie zvukových štúdií na základe japonského grantu a pod.). Knižnica rozšírila klasické nosiče o nové služby na báze elektronických  dokumentov  v digitálnej forme a vo formáte DAISY. SKN  spolupracuje s 29 regionálnymi knižnicami pri pravidelnej obmene súborov zvukových kníh v oddeleniach týchto knižníc pre nevidiacich a slabozrakých občanov. Iné kompenzačné, technické  pomôcky a špeciálne technológie (lupa, zvukový výstup) vlastní napr. Slovenská pedagogická knižnica v Bratislave, Mestská knižnica v Bratislave, Žilinská knižnica a pod. a  viaceré akademické knižnice – napr. Filozofická fakulta UK, Pedagogická fakulta UK, Fakulta matematiky, fyziky a informatiky UK, Katolícka univerzita v Ružomberku, Prešovská univerzita. 
Výsledkom priamej spolupráce knižníc s občianskymi združeniami zdravotne postihnutých občanov, so špeciálnymi školami a pod. sú špecializované podujatia, ako napr. akcie pre zverencov Centra sociálnej pomoci v Hornonitrianskej knižnici v Prievidzi, realizovaný projekt Herne pre postihnuté deti v Tekovskej knižnici v Leviciach,  stredisko pre znevýhodnených v Knižnici POH v Prešove či množstvo aktivít pre deti v Mestskej knižnici v Piešťanoch, v regionálnych knižniciach Žilinského kraja a v Knižnici pre deti a mládež v Košiciach. Prácu s mentálne postihnutými používateľmi vykazuje 34 regionálnych knižníc.  
 
Pri zabezpečovaní knižnično-informačných služieb pre národnostné menšiny a etnické skupiny knižnice tradične zohľadňujú v doplňovaní knižničného fondu aj jazykové potreby týchto občanov (je to ich povinnosť vyplývajúca aj z tzv. knižničného zákona). 
Sociálne slabšie skupiny obyvateľstva (deti, dôchodcovia, študujúca mládež a pod.), ale aj zdravotne znevýhodnení majú zľavnené alebo úplne odpustené registračné poplatky v 27 regionálnych a v 2 vedeckých knižniciach. Knižnice osobitnými formami reagujú aj na existenciu nezamestnaných, informačné centrum pre nich je zriadené napr. v Hornozemplínskej knižnici  vo Vranove nad Topľou.  

Záver plnenia strategickej úlohy č. 3:
Vôbec sa nerealizovali nasledovné úlohy -
•	rozšírenie ponuky dokumentov v posunkovej reči, 
•	zriadenie oddelení pre občanov so sluchovým postihnutím v knižniciach so sústredením výroby a dostupnosti videotéky (aj keď 6 regionálnych a 1 vedecká knižnica uvádza, že so sluchovo postihnutými nejakou formou pracujú a poskytujú im podporu (Univerzitná knižnica v Bratislave, Trenčín, Považská Bystrica, Bardejov, Prešov, Stará Ľubovňa, Svidník).

4. Program záchrany, stabilizácie a konzervácie tradičných nosičov informácií v SR

Stručná charakteristika úlohy: 
	Cieľom úlohy je zachovať kultúrne a dokumentárne dedičstvo zhmotnené v knihách, archívnych dokumentoch, umeleckých dielach a ostatných artefaktoch vyhotovených na tzv. kyslom papieri, ktorý spôsobuje ich starnutie a rozpad. Ide o knižničné a archívne dokumenty vyhotovené približne od polovice 19. storočia až po súčasnosť v rozsahu približne                  4, 3 milióna kníh a asi 25 – 120 km archívnych dokumentov. 

Plnenie: 
	Na zabezpečenie úlohy vláda SR prerokovala a uznesením č. 766/2002 schválila Program záchrany, stabilizácie a konzervovania tradičných nosičov informácii v Slovenskej republike. Program, ktorý sa v súčasnosti realizuje, je zameraný na vytvorenie novej vlastnej  technológie záchrany a vývoja príslušného technologického zriadenia. Ministerstvo školstva SR zaradilo program do tematického štátneho programu výskumu a vývoja Aktuálne otázky rozvoja spoločnosti,  tematický okruh 3: Kultúrne a prírodné dedičstvo a jeho ochrana. Hlavným riešiteľom úlohy je Slovenská technická univerzita –  Fakulta chemickej a potravinárskej technológie v Bratislave, Slovenská národná knižnica v Martine, Ministerstvo vnútra SR – Slovenský národný archív  a Ústav polymérov Slovenskej akadémie vied v Bratislave.  

5.	Ochrana a sprístupňovanie knižničného fondu
Stručná charakteristika úlohy: 
	Strategickým zámerom je zabezpečiť trvalé uchovanie a sprístupňovanie všetkých druhov a typov knižničných dokumentov. Prvoradú pozornosť venovať domácej produkcii dokumentov a umožniť ich využívanie súčasnej a budúcim generáciám. 
Prioritne je potrebné sa venovať:
-	správe a ochrane historických knižničných dokumentov a fondov (vrátane pasportizácie, výskumu dejín knižníc a knižnej kultúry aj so zameraním na fondy vyvezené zo Slovenska, mikrofilmovania a digitalizácie),
-	ochrane periodických publikácií (Projekt národného programu ochranného mikrofilmovania periodík v SR),
-	fyzickej ochrane knižničných dokumentov, ktoré sa sprístupňujú verejnosti.

Plnenie: 
	Podľa zákona č. 183/2000 Z. z. o knižniciach Ministerstvo kultúry SR postupne realizovalo zabezpečenie právnej ochrany vzácnych rukopisov, starých tlačí a vzácnych slovacikálnych dokumentov, ako aj významných starých knižničných fondov prostredníctvom ich vyhlasovania za historické knižničné dokumenty (HKD) a historické knižničné fondy (HKF). Ministerstvo kultúry SR vyhlásilo 15 knižničných fondov (6 832 knižničných dokumentov) za historický knižničný fond a 197 jednotlivín (knižničných dokumentov) za historický knižničný dokument. Prehľad Ministerstvom kultúry SR vyhlásených historických knižničných dokumentov a historických knižničných fondov je uvedený v Prílohe č. 3.

Slovenská národná knižnica ako ústredné metodické pracovisko v oblasti pasportizácie historických knižničných dokumentov zrealizovala:
•	ukončenie pasportizácia Banskobystrickej a Spišskej diecézy - 25 890 zväzkov,
•	ukončenie pasportizácia historických knižníc Pravoslávnej cirkvi na Slovensku - 573 zväzkov,
•	ukončenie pasportizácia historických knižníc Gréckokatolíckej cirkvi na Slovensku - 83 zväzkov,
•	prebieha pasportizácia farských knižníc ECAV - 3 500 zväzkov, 
•	prijali sa projekty na záchranu historických knižníc (Kremnica - františkáni, farské knižnice ECAV na celom Slovensku, Liptovský Mikuláš – Tranoscius).

	Knižnica všetky informácie o obsahu, rozsahu a stave historických dokumentov a fondov archivuje v elektronickej podobe a slúžia v prvom rade ako podklady pre proces vyhlasovania zbierok a jednotlivín za historické knižničné dokumenty alebo fondy. 
V súčasnosti je spracovaná základná verzia koncepčného materiálu Národný program komplexnej ochrany historických knižničných dokumentov a fondov“. Materiál je nevyhnutné dopracovať o časti „Digitalizácia HKD a HKF“ a „Konzervovanie a reštaurovanie HKD a HKF“. Obe časti úzko súvisia s dobudovaním Detašovaného pracoviska Slovenskej národnej knižnice – Vrútky s ohľadom na veľkokapacitný celoslovenský charakter spomínaných procesov.

Gestorom Národného programu ochranného mikrofilmovania periodík v Slovenskej republike je tiež Slovenská národná knižnica v Martine, pričom na ňom kooperujú aj Univerzitná knižnica v Bratislave, Štátna vedecká knižnica v Košiciach a Štátna vedecká knižnica v Banskej  Bystrici. Program je rozvrhnutý na roky 2001 – 2009 a je  členený na 3 etapy: 
1.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších kultúrne spoločenských a historických periodík s celoslovenskou pôsobnosťou (r. 2001 – 2004),
2.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších regionálnych novín a časopisov (r. 2005 – 2007),
3.	etapa: záchrana a sprístupnenie najvýznamnejších odborných časopisov (r. 2008 – 2009).

V rámci prvej a druhej etapy SNK previedla na mikrofilm 23 periodických titulov. V súčasnosti je k dispozícii kompletný súpis archívnych a matričných mikrofilmov z knižníc kooperujúcich na programe v tlačenej a písomnej podobe, ako aj v elektronickej podobe.  	

Reštaurovanie a konzervovanie 
V SNK v Martine v rokoch 2001 – 2006 zreštaurovali 1 947 historických kníh z toho 276 veľmi náročných reštaurátorských zásahov na najstarších fondoch SNK, pričom sa uplatnili najprísnejšie kritériá pre zachovanie ich historickej identity. Súčasťou reštaurátorských prác bolo zhotovovanie špeciálnych ochranných obalov pre najvzácnejšie dokumenty a výroba faksimílií na výstavné účely (ročne asi 40 ks). Konzervačnými procesmi prešlo v tomto období 69 616 dokumentov. Knižnica intenzívne spolupracovala s UKB, Slovenským národným archívom a s Národnou knižnicou a Národným archívom v Prahe. 
V UKB bolo v rokoch 2001 – 2006 zreštaurovaných  a konzervovaných cca 866 ks historických knižných tlačí a 4 584 ks ostatných dokumentov štandardnými reštaurátorskými metódami s prihliadnutím na nové technológie a materiály v tejto oblasti. UKB v spolupráci so SNK v Martine, Slovenským národným archívom a FCHPT STU v Bratislave sa  a podieľal na riešení dvoch výskumných projektov Vplyv viditeľného svetla a UV svetla ako degradačného faktora na papier a Degradácia dokumentu vplyvom železo-dubienkového atramentu. Obidva tieto projekty boli ukončené a ich výsledky sa spracovávajú.
Ústredná knižnica SAV reštaurovala zbierku anabaptistických rukopisov zo Sobotišťa a z grantových prostriedkov zabezpečila reštaurovanie prvého kusa unikátnej zbierky  glóbusu z Lyceálnej knižnice v Bratislave. 

Digitalizácia	
V oblasti digitalizácie národného dokumentárneho dedičstva sme zaznamenali v rokoch 2001 až 2006 posun vpred, aj keď neporovnateľne menší v porovnaní s inými európskymi knižnicami a neprimerane slabý vzhľadom na potreby krajiny. 
	Na základe predloženého projektu záchrany a sprístupnenia dokumentov ohrozených degradáciou papiera a v súlade s programom záchrany a ochrany národného dokumentárneho dedičstva získala SNK v roku 2002 finančné prostriedky na zakúpenie hybridnej kamery na mikrofilmovanie a digitalizáciu dokumentov v hodnote 3,5 mil. Sk. Knižnica využíva hybridnú kameru na záchranu dokumentov poškodených fyzickou degradáciou papiera (noviny a časopisy) mikrofilmovaním (70 %) a ochranu dokumentov (staré a vzácne tlače, rukopisy, archiválie atď.) skenovaním (30 %).
Knižnica vytvorila systémové kroky k plánovaniu národnej informačnej infraštruktúry:
•	stanovila kritériá výberu dokumentov navrhovaných na digitalizáciu vo vzťahu k fyzickému stavu, intelektuálnej hodnote a ku koncovému užívateľovi,
•	spracovala výsledky dotazníkového prieskumu vytypovaných dokumentov na mikrofilmovanie a digitalizáciu v rámci pamäťových inštitúcií SR, 
•	stanovila dátové formáty a popisné zdroje v jednotnom informačnom prostredí z hľadiska dlhodobej dostupnosti digitalizovaných dokumentov.

Dodávateľsky sa v rámci Programu UNESCO Pamäť sveta v SNK zrealizovali projekty digitálnej edície vzácnych stredovekých antifonárov nazvanej Memoria Slovaciae – medii aevi manuscripta a  vydané céderomy Bratislavský antifonár II, I a III, v realizačnej fáze je príprava antifonárov IV a  V.  Univerzitná knižnica v Bratislave po dlhej príprave zabezpečila vyhotovenie céderomu digitalizovanej bibliografie rukopisov Bašagićovej knižnice s cieľom predstaviť širokej odbornej verejnosti celú zbierku rukopisov. Slovenská republika poslala do UNESCO aj ďalšie nominácie na zaradenie vzácnych a jedinečných dokumentov do projektu Pamäť  sveta, ale zatiaľ neboli prijaté. 

V roku 2004 sa v Univerzitnej knižnici v Bratislave vybudovalo prvé knižničné digitalizačné pracovisko na Slovensku. Snímacie pracovisko je vybavené najnovšou technológiou tretej generácie, využíva posledný model kamery BetterLight 6000 v kombinácii štúdiovej fotografickej kamery Cambo Digital s osvetľovacími telesami Grigul.  Digitalizačné   pracovisko prioritne digitalizuje pre vnútornú potrebu UKB, ale podľa dohody aj pre iné subjekty. Realizujú ochranné digitalizovanie vzácneho a ohrozeného knižničného fondu a sprístupňujú ho širokej kultúrnej verejnosti, čím sekundárne vytvárajú nové zdroje informácií. Medzi ojedinelé digitalizované dokumenty patria rukopisné časopisy. Z fondu UKB boli zdigitalizované tri zväzky rukopisných časopisov z prvej polovice 19. storočia: Národňí zábavňík, Prostonárodní zábavník a Věnec. Najvzácnejším zdigitalizovaným dokumentom bol rukopis Missale Romanorum z 2. polovice 14. storočia. 

	Akademické knižnice začali v roku 2004 riešiť centrálny rozvojový projekt  Budovanie digitálnych knižníc. Cieľom projektu je sprístupnenie úplných textov publikácií slovenských univerzít, v prvej etape s dôrazom na záverečné práce. Autori projektu sa snažia riešiť túto oblasť koncepčne a systematicky tak, aby mohli všetky univerzity – na celonárodnej úrovni – postupovať pri sprístupňovaní úplných textov jednotne. 
	Niektoré akademické knižnice sa dlhšie obdobie venujú digitalizácii, zväčša s cieľom archivácie dokumentov (napr. Technická univerzita v Košiciach – digitalizácia publikačnej činnosti zamestnancov, Prešovská univerzita – digitalizácia vinylových platní, magnetofónových pások).

Ochrana fondov vo voľnom výbere
Nemenej dôležitá je aj ochrana knižničných fondov v knižniciach, ktoré majú knižničný fond vo voľnom výbere - fyzická ochrana fondu elektronickým a požiarno-poplachovým zabezpečovacím systémom. Napojenia na pulty policajnej ochrany ako platenú službu knižnice využívajú len sporadicky.  Zabezpečenie objektov formou EZS alebo priemyselnými kamerami vykazuje v roku 2006 25 verejných knižníc (v roku 2001 len 18), EPS v súčasnosti prevádzkujú len 4 regionálne knižnice.  Progres nastal aj v oblasti priamej ochrany dokumentov vďaka grantovej podpore Ministerstva kultúry SR (v rokoch 2004 až  2006 bola na túto prioritu pridelených 5 400 tis. Sk). Kým v roku 2001 takýto ochranný systém vlastnili 3 regionálne knižnice, v roku 2006 má 1 knižnica rádiofrekvenčný systém a 10 regionálnych knižníc elektromagnetický systém  na zabezpečenie  fondov na absenčné vypožičiavanie, ktoré sú vo voľnom výbere. Vo vedeckých knižniciach je súčasný stav takýto:  EZS: 8 knižníc, EPS: 6 knižníc, ochrana dokumentov študovní: 6 knižníc, ochrana dokumentov na absenčné požičiavanie: 2 knižnice. Progresívnu technológiu RFID využíva z anketovaných knižníc len Slovenská národná knižnica. 
	Vysoké ceny knižničných dokumentov, nedostatok zamestnancov,  nevyhovujúce priestory a v tomto prípade negatívna kreativita používateľov, ktorí kradnú knihy, nútia knižnice obmedzovať voľný prístup ku knižničným fondom. Tento trend je však v rozpore s európskou knižničnou praxou. 

Záver plnenia strategickej úlohy č. 5 
•	Začala sa realizovať právna ochrana HKD a HKF. Problémy však spôsobujú nedostatočné zákonom stanovené povinnosti vlastníkov a správcov historických knižníc, ktoré by ich zaväzovali spolupracovať pri pasportizácii (najmä v oblasti cirkevných knižníc, kde viaceré dekanáty nesprístupnili ani jedinú knižnicu).
•	Komplexné pracovisko HKF a HKD čaká na vybudovanie.
•	Je potrebné ešte doriešiť zverejňovanie vybraných údajov o HKF,  HKD a výsledkov pasportizácie zo strany SNK.
•	Prvé profesionálne digitalizačné pracovisko v knižnici na Slovensku sa nachádza v UKB.
•	Digitalizácia je z hľadiska množstva nedostatočná. Je potrebné vstúpiť do medzinárodných projektov financovania. 

6.	Vzdelávanie zamestnancov knižníc a rozvoj ľudských zdrojov.
Stručná charakteristika úlohy: 
	Jedným zo základných predpokladov poskytovania kvalitných knižnično-informačných služieb je aj zabezpečenie kvalifikovaných ľudských zdrojov. Ani najmodernejšie technológie nezaručia úspech, ak nie sú pripravení kvalitní zamestnanci na ich obsluhu. Postupne treba iniciovať a finančne podporiť projekty na vybudovanie moderných školiacich stredísk zameraných predovšetkým na permanentné vzdelávanie a preškoľovanie knihovníkov v oblasti aplikácie štandardov v knižnično-informačných procesoch, nových informačných technológií a kvalifikovanej obsluhy a poradenstva pri využívaní informačných zdrojov prostredníctvom internetu. Takéto pracovisko by malo prioritne vzniknúť v Slovenskej národnej knižnici.

Plnenie: 
Napriek tomu, že všetky knižnice sa snažia v rámci svojich finančných možností vysielať svojich zamestnancov na porady, semináre, konferencie a školenia, a napriek tomu, že knižnice stojace na čele regionálnych alebo odvetvových knižničných systémov majú ambície realizovať isté základné formy odborných podujatí, je nutné oprávnene konštatovať, že táto strategická úloha sa musí preniesť do štruktúry nového plánovacieho obdobia v reálnejšej forme, lebo nepriniesla očakávané výsledky. 
Tzv. neformálnemu vzdelávaniu knihovníkov chýba systematickosť. Väčšina podujatí problematické oblasti, v ktorých knihovníkom absentujú najnovšie vedomosti a zručnosti, len naznačí, ale neanalyzuje do hĺbky a neprináša odpovede na kladené otázky. Je to preto, lebo stretnutia nemajú charakter vzdelávacích podujatí, skôr operatívnych porád či informačných stretnutí. 
V prostredí verejných knižníc sa najviac realizuje forma metodických inštruktáží a zaučení obecných knihovníkov, ale to nemôže nahradiť odborné vzdelávanie, navyše  niektoré obce na to nemajú peniaze, iné neprejavujú záujem.   
Knižnice nemôžu využívať na realizáciu vzdelávacích podujatí vlastné doškoľovacie pracoviská, pretože ich nemajú. V rámci viacúčelových miestností sa snažia o vybavenie technikou, ktorú potom využívajú aj pre kolektívne formy práce s čitateľom. Vlastné doškoľovacie pracovisko má: Slovenská národná knižnica, ŠVK Banská Bystrica a Prešov, Slovenská pedagogická knižnica a Centrum vedecko-technických informácií SR. CVTI SR je pritom  jediná knižnica, ktorá realizuje základné akreditované Knihovnícke odborné minimum. Významným prínosom na skvalitnenie činnosti malých knižníc (obecných a školských) bolo vydanie Príručky pre knihovníka malej knižnice v roku 2003.	
	Nové možnosti vzájomnej výmeny skúseností a vzdelávania otvorili nové priestory Univerzitnej knižnice, ktorá organizuje podujatia pre knihovníkov takmer týždenne. Systematické vzdelávanie síce nenahrádzajú, ale štruktúru odborných podujatí rozširujú aktivity profesijných združení: Slovenskej asociácie knižníc a Spolku slovenských knihovníkov, ktorý na seba prevzal budovanie knihovníckeho portálu INFOLIB, pričom jeho správu a obsahové zameranie zabezpečuje CVTI SR.     
Slovenská pedagogická knižnica (SPgK) ako metodické centrum siete školských knižníc podporovala program špecializačného kvalifikačného štúdia školského knihovníka, ktorý priebežne realizuje Metodicko-pedagogické centrum v Prešove aj v kooperácii s knižnicou P. O. Hviezdoslava. SPgK iniciovala a spolupracovala pri organizovaní priebežného vzdelávania pre školských knihovníkov v ostatných metodicko-pedagogických centrách, ako aj pri realizácii základných knihovníckych kurzov v CVTI SR. V rámci svojich vzdelávacích aktivít sa zamerala na vzdelávanie školských knihovníkov aj formou individuálnych konzultácií. V roku 2005 pripravila odborný kurz (Vzdelávanie školských knihovníkov) vo forme elektronického vzdelávania, ktorý bude sprístupnený od školského roku 2006/2007 školským knihovníkom prostredníctvom portálu INFOVEK. Aktívnu účasť v systéme vzdelávania školských knihovníkov knižnica potvrdzuje i budovaním vlastného školiaceho strediska, ktoré je vybavené pracovnými stanicami pripojenými na internet a projekčnými prístrojmi. Školiace stredisko sa zameria na preškoľovanie školských knihovníkov s inou ako knižnično-informačnou kvalifikáciou a doškoľovanie školských knihovníkov s knižnično-informačnou kvalifikáciou v oblasti aplikácie knižničného softvéru pre malé a stredné knižnice, nových informačných technológií a kvalifikovanej obsluhy a poradenstva pri využívaní informačných zdrojov prostredníctvom internetu.
	V rámci formálneho vzdelávania sa zaznamenali pozitívne zmeny, ktoré sa už pomaly prejavujú vo vzdelanostnej štruktúre zamestnancov knižníc. Ide o zriadenie Katedry knižnično-informačných vied a didaktiky informatiky na Fakulte prírodných vied Žilinskej univerzity. Fakulta v spolupráci so Slovenskou národnou knižnicou zabezpečuje denné a externé bakalárske štúdium a denné magisterské štúdium. Vďaka odbornému a personálnemu zázemiu, ktoré pre fakultu poskytuje Slovenská národná knižnica, sú na fakulte riadne akreditované študijné programy: (1) Dokumentácia kultúrneho dedičstva a  (2) Mediamatika. O štúdium je záujem najmä z mimobratislavských regiónov Slovenska.	Popri zriadení študijného odboru knižničná a informačná veda na Žilinskej univerzite sa vyvinula iniciatíva na zriadenie podobného študijného odboru na Prešovskej univerzite. V roku 2005 sa na Fakulte humanitných a prírodných vied zriadila Katedra knižničných a slovakistických štúdií, kde je možné študovať odbor knižničné a informačné štúdiá.

7.	Výstavba a rekonštrukcia budov knižníc
Stručná charakteristika úlohy: 
	Strategickým zámerom je zlepšiť priestorové podmienky knižníc, pokiaľ ide o ich veľkosť  a kvalitu. Z hľadiska verejných zdrojov sa v horizonte budúcich piatich rokov treba zamerať predovšetkým na  veľké investičné akcie:
-	dostavbu novostavby Centra vedecko-technických informácií Slovenskej republiky (CVTI SR) a vybudovanie Multifunkčného kultúrneho a knižničného centra – obnovu a revitalizáciu historických budov Univerzitnej knižnice v Bratislave (ďalej len „MKKC“),
-	zabezpečenie odťažovacieho depozitného skladu pre knižnice v Bratislave a okolí,
-	prípravu prístavby účelovej budovy Slovenskej národnej knižnice v Martine využiteľnej pre potreby správy a uloženia konzervačných slovacikálnych fondov,
-	rozšírenie priestorových možností vedeckých a akademických knižníc. 
Plnenie: 
Na prvý pohľad je zrejmé, ako sa ťažiskové úlohy v tejto oblasti podarilo alebo nepodarilo realizovať. I keď u nás, na rozdiel od iných európskych krajín alebo susedného Česka, nestaviame  pre knižnice novostavby, progres sa predsa len zaznamenal, aj keď často až v kritickej situácii.  
MK SR v súvislosti s prijatím stratégie a plnenia tejto úlohy listom č. MK 1837/2001-1 oslovilo Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja SR, aby pri spracúvaní Súhrnného programu verejných prác akceptovalo požiadavky na výstavbu a obnovu knižničných budov. V prílohe sa mu zaslal prehľad o navrhnutých stavbách, resp. rekonštrukciách knižničných budov, ktoré by sa mali realizovať do roku 2005. Prehľad o navrhnutých stavbách, resp. rekonštrukciách knižničných budov v období rokov 2002 – 2005 sa spracoval na základe podkladov získaných z vtedajších odborov kultúry krajských úradov – prehľad aj s vyhodnotením je uvedený v Prílohe č. 4.  
Treba však povedať, že do programu priorít verejných prác sú zaraďované len stavby s objemom nad 40 miliónov  Sk. 
Podľa prieskumu užíva prevažne vlastné budovy 23 regionálnych a 8 vedeckých knižníc, v podnájme je 14 regionálnych a 1 vedecká knižnica –  CVTI SR. V rokoch 2001 až 2006 sa v 26 regionálnych knižniciach  realizovali nejaké  stavebné  akcie v objeme cca 88 miliónov Sk a vo všetkých vedeckých knižniciach  stavebné akcie v objeme 488 mil. Sk bez novostavieb.  Napriek tomu skôr zlý stav objektov pre svoju činnosť vykazuje 15 regionálnych a 4 vedecké knižnice. V regionálnych knižniciach to bolo v roku 2001 presne v opačnom pomere: 22 : 15, pričom 15 knižníc uvádzalo skôr dobrý stav svojich objektov. Nedostatočné kapacity na umiestnenie fondov bez akejkoľvek ďalšej rezervy pociťuje 70 % regionálnych a 80% vedeckých knižníc. Tento údaj potvrdzuje aj skutočnosť, že strategické úlohy vybudovať depozitné sklady v Martine a v Bratislave sa nepodarilo zrealizovať. 
	Sanácie havarijných stavov si vynútili rekonštrukčné práce vo viacerých regionálnych knižniciach. Zdá sa, že najsystematickejšie tieto problémy riešili Žilinský a Prešovský kraj, veľké investičné akcie v Košickom samosprávnom kraji boli v Rožňave a Spišskej Novej Vsi, v Banskobystrickom samosprávnom kraji investovali do Novohradskej knižnici v Lučenci, v Trenčianskom do knižnice v Považskej Bystrici  a  v Nitrianskom samosprávnom kraji do úprav pre Krajskú knižnicu K. Kmeťku, avšak nie do jej, ale do cudzieho majetku (budova Mediahausu).

Vďaka úveru z Rozvojovej banky Rady Európy a dofinancovaniu zo štátneho rozpočtu Univerzitná knižnica v Bratislave v apríli 2005 otvorila zrekonštruované priestory komplexu troch bratislavských historických objektov ako výsledok projektu Multifunkčného kultúrneho a knižničného centra – obnova a revitalizácia historických budov Univerzitnej knižnice v Bratislave (celkovo za 496 mil. Sk). Knižnica na jeseň v roku 2006 dokončila novostavbu podzemných knižničných skladov v celkovom objeme 78 mil. Sk. 
Novostavba Centra vedecko-technických informácií SR napriek tomu, že sa začalo stavať v roku 1998 nie je doteraz ukončená (pôvodný termín - november 1999). Prestavaných bolo od roku 1998 takmer 230 mil. Sk. Na rok 2006 Ministerstvo školstva pridelilo približne 184 mil. Sk. Na ukončenie stavby v roku 2007 je plánovaných  okolo 188 mil. Sk. Celkové náklady na výstavbu  dosiahnu výšku takmer 602 mil. Sk. 

Prehľad o niektorých investičných akciách vo vedeckých a regionálnych knižniciach je uvedený v Prílohe č. 4. 
	Pomerne rozsiahle rekonštrukčné práce sa realizovali aj vo viacerých akademických knižniciach, napr. v Univerzitnej  knižnici Technickej univerzity v Košiciach, v Univerzitnej  knižnici Univerzity P. J. Šafárika v Košiciach (priestory na 2 fakultách), na Univerzite M. Bela v Banskej Bystrici (viaceré knižničné priestory), na Stavebnej fakulte Slovenskej technickej univerzity v Bratislave (komplexná rekonštrukcia), na Prešovskej univerzite (postupná rekonštrukcia a rozširovanie priestorov), Evanjelická bohoslovecká fakulta UK, na Právnickej fakulte UK, na Fakulte matematiky, fyziky a informatiky UK atď.
	V štádiu prípravy sú už spracované projekty na stavebné úpravy ďalších, predovšetkým akademických knižníc, dokonca je naplánovaná i výstavba nových účelových budov (ŠVK Prešov, Univerzitná knižnica Technickej univerzity v Košiciach, Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre). Knižnice sa pripravujú na možnosti čerpania finančných prostriedkov aj zo štrukturálnych fondov. 

Záver plnenia strategickej úlohy č. 7
V období rokov 2001 až 2006 sa priestorová situácia zlepšila takmer vo všetkých  vedeckých knižniciach: 
Pri riešení potrieb SNK sa podarilo realizovať niektoré inovačné úlohy a odstrániť niektoré havárie. Výstavba nového knižničného skladu sa nezačala, ale v roku 2004 knižnica získala do správy bývalé vojenské objekty vo Vrútkach, ktoré sa v prípade úspešnosti grantovej žiadosti v rámci Nórskeho finančného mechanizmu, resp. štrukturálnych fondov budú rekonštruovať.  Existuje alternatíva, podľa ktorej sa nový depozit  vystavia pri hlavnej budove v Martine a technologické prevádzky budú umiestnené na detašovanom pracovisku SNK vo Vrútkach. Celková nevyhnutná modernizácia, rekonštrukcia a prístavba budovy sa odhaduje na 600 mil. Sk. Náklady na modernizáciu a rekonštrukciu technologického parku na detašovanom pracovisku SNK vo Vrútkach sa odhadujú na 250 mil. Sk. 

8.	Informačná výchova a vzdelávanie detí a mládeže
Stručná charakteristika úlohy: 
	Strategickým zámerom je zabezpečiť efektívne presahy knižnično-informačného sektora do informačnej prípravy detí a mládeže pre informačnú spoločnosť, ale tiež dôsledne dbať na zvyšovanie čitateľských návykov. Nevyhnutnými krokmi, ktoré sú prioritne potrené  v knižničnej oblasti, sú:
-	pripraviť textové, audiovizuálne a elektronické pomôcky pre informačnú výchovu vo vyučovaní a v knižničnej praxi,
-	pripraviť novelizáciu smerníc o činnosti školských knižníc a projekt revitalizácie školských knižníc ZŠ a SŠ, 
-	definovať postavenie Slovenskej pedagogickej knižnice ako knižnično-informačného, metodického, vedeckovýskumného a vzdelávacieho centra siete školských knižníc,
-	podporovať projekty, ktoré budú integrovať knižnično-informačné systémy do informačných systémov škôl a zabezpečiť prepojenie internetu so školskou knižnicou v rámci projektu IFOVEK.
Plnenie: 
Predovšetkým regionálne knižnice vykázali v tejto oblasti množstvo aktivít, ktoré organizujú vo svojich priestoroch  pre žiakov základných a stredných škôl, poprípade aj pre študentov vysokých škôl. Prakticky nie je knižnica, ktorá by túto úlohu nerealizovala: 100 % regionálnych i vedeckých  knižníc udáva, že realizuje informačnú výchovu vo vlastných priestoroch, 14 verejných knižníc uvádza, že realizuje takéto aktivity priamo v školách, pričom v  porovnaní s rokom 2001 nastal v roku 2006 pokles o 1. Z vedeckých knižníc podľa prieskumu do škôl chodí iba Slovenská pedagogická knižnica a ŠVK v Banskej Bystrici. 
	
	Vysoko pozitívne  treba hodnotiť činnosť Slovenskej pedagogickej knižnice, ktorá sa od 1. 7. 2001 opätovne stala samostatnou právnickou osobou – špecializovanou vedeckou knižnicou s celoslovenskou pôsobnosťou so zameraním na oblasť výchovy, vzdelávania, školstva a príbuzných vied a metodickým centrom pre školské a akademické knižnice.	
Knižnica vypracovala Model školskej knižnice na základe medzinárodného odporúčania (Manifest UNESCO a IFLA), pričom sa stal súčasťou projektu Otvorená škola a  legislatívnych noriem platných na Slovensku. Model školskej knižnice ako metodické odporúčanie pre školské knižnice definuje školskú knižnicu, stanovuje funkcie školskej knižnice vo výchovno-vzdelávacom procese, upravuje postavenie školskej knižnice v organizačnej štruktúre škôl a obcí, odporúča spôsoby financovania školskej knižnice, vymenúva jej odborné činnosti, popisuje knižničný fond, služby školskej knižnice, personálne obsadenie, priestorové, technické a technologické vybavenie školskej knižnice.
	Výraznou snahou knižnice bola aj podpora zlučovania školských knižníc a obecných knižníc, výsledkom ktorej bolo v kooperácii so SNK vydanie usmernenia Ministerstva kultúry SR k zlučovaniu školských a obecných knižníc. Na základe prieskumu sme zistili, že popri 35 pobočkách regionálnych  knižníc v školách sa model integrovanej knižnice zatiaľ realizuje na 7 miestach.
	Ako dôležitá súčasť právneho základu potrebného na revitalizáciu školských knižníc na Slovensku bola vydaná Smernica Ministerstva školstva SR o činnosti školských knižníc, ktorá nadobudla účinnosť 1. mája 2006.
Proces revitalizácie školských knižníc na Slovensku v roku 2006 napomohol Program Ministerstva školstva SR pre financovanie rozvojových projektov školských knižníc Elektronizácia a revitalizácia školských knižníc 2006. V rámci tohto programu bolo podporených 53 projektov školských knižníc za 5 mil. Sk. 
 Informačnej výchove svojich používateľov (nielen študentov, ale aj pedagógov) sa venuje aj väčšina akademických knižníc. Ich aktivity v tejto oblasti sú zamerané najmä na orientáciu v knižniciach, vyhľadávanie v on-line katalógoch a prácu s elektronickými zdrojmi, plnotextovými databázami. Úroveň informačnej výchovy je však rôzna, chýbajú vhodné metodické materiály, jednotná koncepcia. Akademické knižnice si to uvedomujú, vytvorili pracovnú skupinu, ktorá sa bude danej problematike venovať a pripraví východiskový koncepčný materiál s cieľom dosiahnuť zavedenie informačnej výchovy do niektorého predmetu na začiatku štúdia. 
Absencia pomôcok pre informačnú výchovu pretrváva. 

Záver plnenia Stratégie rozvoja Slovenského knihovníctva do roku 2006:

•	Treba skonštatovať, že práve nedostatok finančných prostriedkov neumožnil knižniciam a ich zriaďovateľom plniť strategické úlohy a bránil v napĺňaní základných cieľov a zámerov.   	
Upravený text
Päť rokov od schválenia Stratégie rozvoja slovenského knihovníctva do roku 2006 ukázalo, že je možné vykázať veľa čiastkových  výsledkov pri napĺňaní jednotlivých úloh. Treba skonštatovať, že práve nedostatok finančných prostriedkov neumožnil knižniciam a ich zriaďovateľom plniť strategické úlohy a bránil v napĺňaní základných cieľov a zámerov.
Pozitívna zmena prístupu zriaďovateľov k financovaniu knižníc, k ich činnosti sa dá preukázať v rezorte kultúry, školstva a v regionálnej samospráve, hlavne v Košickom, Prešovskom a  Banskobystrickom kraji.  Negatívne zmeny spôsobené reformnými krokmi a s tým súvisiacimi rozhodnutiami kompetentných orgánov sa  najviac prejavili v rezorte zdravotníctva. Najmenej saturovanou oblasťou v knižniciach vo vzťahu k medziročnému nárastu sa paradoxne javí v zabezpečení doplňovania knižníc klasickými knižničnými dokumentmi.  Zámery deklarované v stratégii sa naplnili len  čiastočne najmä pre pretrvajúci nedostatok finančných prostriedkov, čo spôsobilo, že sa nepodarilo odstrániť rozdiely medzi jednotlivými typmi knižníc. 
Dúfame, že  možnosti čerpania finančných prostriedkov zo štrukturálnych fondov EÚ ale aj z grantového systému MK SR, pozitívne ovplyvnia v ďalšom období plnenie strategických úloh v oblasti knižničného systému SR, ktoré má definovať pripravovaná Stratégia  rozvoja slovenského knihovníctva na roky 2008 – 2013.