Obsah			  							strana

Predkladacia správa	
			
Bilancia príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2004

Predpokladané čerpanie zdrojov z predvstupovej pomoci (vrátane 
spolufinancovania zo štátneho rozpočtu - kapitoly VPS), 
štrukturálnych operácií a zo záručnej sekcie EAGGF v roku 2004
 podľa rozpočtových kapitol 

  I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu
      návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004					1	

 II. Predikcia základných makroekonomických 
      ukazovateľov na rok 2004								2

        1. Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 					2
        2. Makroekonomické rámce zostavenia 
            návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004						3

III. Rozpočtové vzťahy SR a Európskych spoločenstiev			5

        1. Odvody SR do všeobecného rozpočtu ES – vlastné zdroje ES		 	5		
1.1. Zníženie príjmov štátneho rozpočtu						6
1.2. Zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu						7
        2. Príjmy zo všeobecného rozpočtu ES 						7
 	2.1. Charakteristika príjmov ES zaradených do štátneho rozpočtu			8
2.2. Príjmy nezaradené do štátneho rozpočtu					13
        3. Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu						15
	3.1. Spolufinancovanie predvstupových fondov					16
3.2. Spolufinancovanie povstupových príjmov					16
        4. Pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb 		18
        5. Financovanie priamych platieb 							18
        6. Analýza vplyvov vstupu SR do ES na štátny rozpočet				19

IV. Východiská zostavenia verejného rozpočtu na rok 2004			21

V. Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu			22

VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu					22

A. Daňové príjmy 										23

	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov				23
2. Kvantifikácia daňových príjmov 							23

B. Nedaňové príjmy 										25

C. Granty a transfery									26

D. Príjmy z finančných transakcií								26

VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu				27		
A. Bežné výdavky										27

	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania 			27
	A.2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP			31
	A.3. Tovary a ďalšie služby								31
	A.4. Bežné transfery									32
A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom 
           určené skupiny osôb							32
A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky sociálnej pomoci, 
           peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych
          dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia,
          dávky dôchodkového zabezpečenia					32
		A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom					33
	 	A.4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC				33
		A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev			37
	A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi  			38

B. Kapitálové výdavky 									38

C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie						39

D. Výdavky na finančné transakcie 							39

VIII. Rezerva vlády na prioritné projekty a výdavky				40

IX.  Rozpočtovanie výdavkov podľa vybraných rozpočtových kapitol	41

	1. Výdavky na obranu								41	2. Výdavky na verejné vysoké školy							41
	3. Výdavky na základné s stredné školstvo						42
	4. Výdavky na bytovú výstavbu							43
	5. Výdavky na budovanie a údržbu ciest a diaľnic					44
6. Výdavky na železnice								44
7. Rozpočtovanie zdrojov pre zdravotníctvo						44
8. Výdavky na vedu a techniku							45

X. Návrh rozpočtov ostatných zložiek 
      verejných financií na rok 2004							46

A. Obce a vyššie územné celky							46
B. Sociálna poisťovňa			 					46
C. Zdravotné poisťovne 								47
D. Národný úrad práce 								47
E. Štátny fond likvidácie jadrovoenergetických
     zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom
     a rádioaktívnymi odpadmi 							47
F. Štátny fond rozvoja bývania 							48
 	G. Fond národného majetku SR 							48
H. Slovenský pozemkový fond			 				48
 I.  Slovenská konsolidačná, a. s							48
 J. Verejné vysoké školy								48

XI. Charakteristika vývoja príjmov a výdavkov
      verejného rozpočtu									50
	
Prílohy 	

Príloha  č.1. - Rozpočtovanie výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa

Tabuľka: Rozpočet kapitoly VPS							
Tabuľka: Výdavkové tituly rozpočtované v roku 2003 v kapitole VPS
                a nepremietnuté v návrhu tejto kapitoly v roku 2004

Príloha č.2. - Štátne záruky v roku 2004

Tabuľka: Splátka istín a úrokov so štátnou zárukou v roku 2004

Príloha č. 3. – Problematika financovania sociálnych potrieb príslušníkov
                         ozbrojených síl a zložiek prostredníctvom osobitných účtov

Príloha č. 4. -  Harmonogram prác na rozpočte verejných financií na rok 2004

Príloha č. 5: - Kvantifikácia výdavkov rozpočtových kapitol po zohľadnení			            predpokladaných zdrojov z Európskej únie

Tabuľkové prílohy: 

1. Vybrané výdavkové tituly zapracované v limitoch rozpočtových kapitol
2. Dotácie nefinančným subjektom - podnikateľom
3. Bežné výdavky štátneho rozpočtu na výskum a vývoj a služby s ním spojené
4. Kvantifikácia príjmov a výdavkov verejného rozpočtu na roky 2003 a 2004 
5. Prehľad hospodárenia zložiek verejného rozpočtu (údaje v metodike ESA 95)

	

I. Faktory najvýraznejšie modifikujúce prípravu návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004

	Pri príprave návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 sa doterajšie prístupy z viacerých príčin výrazne modifikovali. 

	Rozhodujúcim faktorom je skutočnosť, že v priebehu rozpočtového roka (k 1. máju 2004) by sa Slovensko malo stať členom Európskej únie. Vstup v značnej miere ovplyvní rozpočtovanie príjmov, ako aj výdavkov štátneho rozpočtu. Modifikuje i rozpočtovanie výdavkových limitov  niektorých rozpočtových kapitol. Kvantifikácia rozpočtových vzťahov súvisiacich so vstupom do Európskej únie je komplexne obsiahnutá v časti III a v tabuľkovej prílohe č. 5. Reálne čerpanie finančných prostriedkov na  projektovo - orientované programy EÚ, ako štrukturálne fondy a Kohézny fond, bude závisieť od pripravenosti administratívnych štruktúr (riadiacich a sprostredkovateľských orgánov, platobného orgánu), od kvality predkladaných projektov, od ich realizácie, od absorpčnej kapacity SR a od kapacity spolufinancovania z verejných a súkromných zdrojov.

	V rámci postupujúceho procesu decentralizácie štátnej správy sa v roku 2004  modifikuje činnosť krajských úradov a zrušia sa okresné úrady. Pripravujú sa zmeny aj v kompetencii ministerstiev, resp. ústredných orgánov (najmä zriadenie špecializovanej miestnej štátnej správy). Tieto zmeny sa premietnu do výdavkových limitov rozpočtových kapitol dodatočne (na základe delimitačných protokolov). V prípade prenosu kompetencií na VÚC a obce sa opätovne predpokladá prenos rozpočtových zdrojov až v priebehu roka 2004 (to znamená, že sa budú rozpočtovať v rámci pôvodných gestorských rezortov). Decentralizačným procesom sa bude v súčasnosti vyčlenený objem výdavkov prerozdeľovať, nepredpokladá sa ich zvýšenie.  

	Ďalšie zmeny pri spracovaní rozpočtu súvisia s reálnym posunom v realizácii reformy verejných financií, najmä v oblasti programového rozpočtovania. S cieľom zvýšiť efektívnosť pri jeho uplatňovaní sa pristúpilo k zníženiu počtu programov, spresneniu cieľov a zámerov. Rozpočtové kapitoly predložia návrh svojich rozpočtov (spracovaných na základe vládou schválených limitov  výdavkov) rozpracovaný do konkrétnych programov. Vláda bude posudzovať programy rozpočtových kapitol pri schvaľovaní návrhu štátneho rozpočtu ako samostatný výstup.

	Pri zostavovaní rozpočtu pokračovalo ďalšie zosúlaďovanie uplatňovaných postupov s medzinárodnými metodikami. Napomôže to sledovaniu verejného rozpočtu v metodike ESA 95, ktorá sa stala bezprostrednou súčasťou rozpočtových prác.

	Kvantifikáciu výdavkových limitov viacerých rozpočtových kapitol ovplyvnil zmenený prístup k rozpočtovaniu výdavkov kapitoly Všeobecná pokladničná správa. Uplatnil sa princíp, podľa ktorého sa viaceré výdavkové tituly doteraz rozpočtované v kapitole VPS rozpočtujú v limite výdavkov jednotlivých kapitol. V záujme sprehľadnenia ich rozpočtovania sa navrhujú rozpočtovať ako účelové prostriedky. Pri spracovaní návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004 a ďalšie roky už budú integrálnou súčasťou limitu výdavkov príslušnej rozpočtovej kapitoly. Návrh rozpočtu kapitoly VPS tvorí prílohu materiálu, aby rozpočtové kapitoly mali už pri rozpise vyčleneného výdavkového limitu jednoznačnú informáciu o jej zložení a nespoliehali sa na dodatočné zdroje.

	II. Predikcia základných makroekonomických ukazovateľov na rok 2004

1. Charakteristika vývoja ekonomiky v roku 2003 
MF SR očakáva, že ekonomika SR bude naďalej rásť aj v podmienkach pomalšej akcelerácie globálnej ekonomiky a predpokladá reálny rast HDP na úrovni 3,5 %. Tempo rastu bude miernejšie ako v roku 2002, pretože sa v dôsledku úprav regulovaných cien a zblíženia sadzieb DPH zmierni rast konečnej spotreby domácností a v dôsledku konsolidácie verejných financií sa zmierni aj spotreba verejnej správy. MF SR očakáva, že aj pri relatívne prudkom raste regulovaných cien sa udrží reálny rast konečnej spotreby domácností, a to na úrovni okolo 1,0 %. 
 Rast ekonomiky bude podporovaný miernym oživením investičných aktivít a najmä vysokým tempom dynamiky zahraničného dopytu. Zníženie miery výdavkov štátu a deficitnosti verejných financií, ako i miernejší rast domácej spotreby a nároku na dovoz  pozitívne ovplyvní vývoj deficitu obchodnej bilancie a bežného účtu.
Zvyšovanie výkonu a efektívnosti ekonomiky, ako i zvyšovanie účinnosti pracovných stimulov sa odrazí aj v miernom zlepšení vývoja na trhu práce, najmä v znížení počtu evidovaných nezamestnaných a v poklese miery nezamestnanosti na úroveň 16 %.
Napriek zmierneniu rastu domáceho dopytu a harmonickému vývoju relácie medzi tempom rastu priemernej mzdy a produktivity práce z HDP, sa očakáva, že ročná miera inflácie môže vzrásť na úroveň okolo 8,6 %, a to vplyvom úprav regulovaných cien a v dôsledku zvýšenia spotrebných daní od januára ako aj od júla. 
Očakávame, že vývoj reálnych úrokových sadzieb bude odrážať všetky relevantné faktory – najmä zmiernenie reálneho rastu domáceho dopytu, zníženie deficitu verejných financií a nákladový charakter miery inflácie, ako i primeranosť apreciačných trendov a tlakov na Sk. 

2. Makroekonomické rámce zostavenia návrhu štátneho rozpočtu na rok 2004
	Vývoj ekonomiky SR je veľmi citlivý na vývoj vonkajšieho prostredia. Makroekonomický rámec MF SR pre rok 2004 je založený na predpoklade, že globálna ekonomika sa bude postupne oživovať, avšak priebeh v jednotlivých krajinách a ich zoskupeniach nebude rovnomerný. Na základe doterajšieho vývoja  možno podľa analýz a predikcií OECD a EK očakávať, že zvyšovanie rastu ekonomiky eurozóny bude naďalej pomalšie, ako u  OECD ako celku. Očakávané zvyšovanie rastu vonkajšej ekonomiky by malo byť odrazom rastu tak spotreby domácností, ako i rastu investičných aktivít podnikateľskej sféry. Ekonomika SR bude citlivo reagovať najmä na vývoj ekonomiky Nemecka a ČR, jej najvýznamnejších obchodných partnerov. Avšak naposledy zverejnené čísla nie sú optimistické: nemecká ekonomika stagnuje a aj v prípade ČR vidno znaky spomalenia ekonomického rastu. Pre rok 2004 sú však prognózy medzinárodných inštitúcií optimistickejšie. 
	Rizikovým faktorom vývoja vonkajšieho aj domáceho prostredia je vývoj cien ropy; v makroekonomickom rámci pre rok 2004 predpokladáme pohyb cien v rámci intervalu OPEC-u, v priemere na úrovni okolo 24 USD/barel. 
	Makroekonomický rámec predpokladá aj isté posuny vo vývoji vnútorných podmienok - úspešné pokračovanie konsolidácie verejných financií, v užšom rozsahu aj ďalšie úpravy regulovaných cien,  ako i realizáciu a efekty plynúce z uplatňovania štrukturálnych reforiem.
	Za uvedených predpokladov o vývoji hlavných indikátorov vonkajšieho a vnútorného prostredia očakávame aj v roku 2004 ďalšie zvyšovanie reálneho rastu ekonomiky SR, mierne zníženie  miery inflácie a mierny pokles miery nezamestnanosti. 
Ukazovatele	Merná jednotka	
 Skutočnosť   
                	
Prognóza
	
		2001	2002	2003	2004	
Hrubý domáci produkt v b.c.	mld Sk	989,3	1 073,6	1 175,6	1293,2	
Ročné tempo rastu HDP v s.c.	%	3,3	4,4	3,5	4,1	
Priemerná ročná miera inflácie 	%	7,1	3,3	8,6	8,1	
Priemerná evidovaná miera nezamestnanosti z disponibilného počtu nezamestnaných	%	18,2	17,9	16,0	15,4	

	MF SR očakáva, že rast ekonomiky sa zvýši z 3,5 % v roku 2003 na 4,1 % v roku 2004 a vytvorí sa HDP v hodnote 1 293,2 mld Sk v bežných cenách. Rast ekonomiky by mal byť stimulovaný najmä rastom zahraničného dopytu, zvýšením rastu investičných aktivít, ale aj miernym zvýšením rastu konečnej spotreby domácností. Predpokladáme, že rast konečnej spotreby verejnej správy bude mierny, čím sa vytvoria podmienky pre ďalšie zníženie deficitu verejných financií a stabilný vývoj ekonomiky. Najväčším rizikovým faktorom je vývoj zahraničného dopytu. Ak sa nepodarí naštartovať ekonomický rast v Euróspkej únii, rast HDP na Slovensku môže byť nižší. 

	Rast zahraničného dopytu bude vyšší ako rast domáceho dopytu, čo sa prejaví v miernom raste dovozu a v znížení deficitu obchodnej bilancie. Rast domáceho dopytu bude pravdepodobne viac stimulovaný investičnými aktivitami, ako konečnou spotrebou. Rast spotreby bude na jednej strane výsledkom rastu miezd zodpovedajúceho rastu produktivity práce a rastu pracovných príležitostí a na strane druhej bude odrážať vplyv predpokladaných úprav regulovaných cien, ako i vplyv štrukturálnych reforiem a konsolidácie verejných financií. Očakávané zvýšenie rastu fixného kapitálu odráža najmä predpokladané zvýšenie dôvery zahraničných aj domácich investorov, vyplývajúce zo zámerov vlády deklarovaných v jej Programovom vyhlásení, zo zlepšenia ratingu Slovenska, ako i z očakávaného  vstupu SR do EÚ.

	Vzhľadom na to, že v roku 2002 sa výrazne spomalil proces úprav regulovaných cien, dôjde aj v roku 2004 k úpravám cien, najmä zemného plynu, vodného a stočného a nájomného. V dôsledku cenových úprav, zavedenia jednotnej sadzby DPH a úprav niektorých spotrebných daní (od júla 2003) dosiahne celková miera inflácie úroveň 8,1 %. Inflácia bude mať v roku 2004 opätovne nákladový a nie dopytový charakter.

	Rovnovážny rast ekonomiky SR, spojený s rastom jej konkurencieschopnosti a zvyšovaním dôvery zahraničných investorov bude viesť pravdepodobne k stabilnému, mierne sa zhodnocujúcemu kurzu Sk voči referenčnej mene EURO. MF SR predpokladá pre rok 2004 výmenný kurz na úrovni 41,0 SK/EUR a 35,6 SK/USD. Predpokladaný vývoj ekonomiky SR, ako i cieľ vstúpiť do EMÚ, budú vytvárať predpoklady a podnety aj pre postupné znižovanie úrokových sadzieb; možné je očakávať zníženie priemernej úrokovej miery z čerpaných úverov z úrovne okolo 8,3 % v roku 2003 na 7,2 % v roku 2004.

	Reálny a nominálny rast miezd bude odrážať na jednej strane predpokladané vyššie tempo rastu produktivity práce a na strane druhej cenový vývoj a opatrenia vo verejných financiách. Predpokladáme, že pokles reálnych miezd sa zníži z 0,9 % v roku 2003 na 0,5 % v roku 2004. Daňová reforma však pomôže zvýšiť úroveň čistých reálnych príjmov pre viaceré príjmové skupiny. Priemerná nominálna mzda by potom dosiahla úroveň okolo 15 613 Sk. 

V roku 2004 možno očakávať ďalší mierny rast zamestnanosti, približne na úrovni 0,3 % podľa evidovaného disponibilného počtu pracujúcich. Vývoj zamestnanosti bude pozitívne ovplyvnený rastúcou výkonnosťou ekonomiky, avšak na druhej strane proces reštrukturalizácie a zefektívňovania ekonomiky a zefektívňovania verejnej správy môže dočasne uvoľňovať pracovnú silu v takom rozsahu, ktorý nebude vedieť trh práce absorbovať. Z uvedeného vyplýva, že miera nezamestnanosti sa bude môcť znižovať len postupne a v roku 2004 naďalej bude zotrvávať na relatívne vysokej dvojcifernej úrovni, cca 15,4 % podľa disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných. Významnejší pozitívny vplyv rastu ekonomiky na trh práce, ako i vplyv aktívnej politiky trhu práce je reálne očakávať až v ďalších rokoch. Dôvodom je skutočnosť, že pretrvávajúca vysoká miera nezamestnanosti je výsledkom pôsobenia viacerých rôznorodých  faktorov, ktoré je možné eliminovať len postupne (najmä rigidita trhu práce, nesúlad vo vzdelanostnej štruktúre na strane dopytu a ponuky, nízke pracovné stimuly, veľké regionálne rozdiely v tvorbe pracovných príležitostí). 

		III. Rozpočtové vzťahy SR a Európskych spoločenstiev

1.	Odvody SR do všeobecného rozpočtu ES  - vlastné zdroje ES

Od 1. mája 2004 bude SR odvádzať do všeobecného rozpočtu ES odvody - vlastné  zdroje ES. 
V súčasnosti platný systém vlastných zdrojov ES pozostáva z tradičných vlastných zdrojov (clo, poľnohospodárske poplatky a odvody z produkcie cukru), zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty, zdroja založeného na  hrubom  národnom  produkte a korekcie Veľkej Británie.
Vlastné zdroje ES sú stanovené, vyberané, platené a kontrolované v zmysle predpisov o systéme vlastných zdrojov. Pre výber a platenie vlastných zdrojov bude vybudovaný samostatný systém do 1.5.2004.

Predpokladaná kvantifikácia celkového dopadu odvodov SR do všeobecného rozpočtu ES na štátny rozpočet SR v rokoch 2004 – 2006 v bežných cenách v mil. Sk:	

									vstup do EÚ k 1.5.2004   	2005	2 006	
Tradičné vlastné zdroje 	1 153	1 724	1 724	
Zdroj z dane z pridanej hodnoty	1 440	2 313	2 417	
Zdroj z hrubého národného produktu	7 387	11 193	11 465	
Podiel na korekcii Veľkej Británie	760	1 140	1 209	
Vlastné zdroje spolu	10 740	16 370	16 815	

V roku 2004 sa predpokladá výška odvodov do všeobecného rozpočtu ES (bez odvodov z produkcie cukru) vo výške 10 740 mil. Sk, v roku 2005 – 16 370 mil. Sk a v roku 2006 – 16 815 mil. Sk. 
V roku 2004 SR nebude platiť odvody z produkcie cukru, tie sa začnú platiť až od roku 2005. Hlavným dôvodom je to, že odvody z produkcie cukru sa platia v kalendárnom roku, v ktorom končí obchodný rok, tzn. že odvody z produkcie cukru za rok 2004 sa budú platiť v roku 2005 (obchodný rok trvá od 1. júla do 30. júna). Odvody z produkcie cukru sú platené výrobcami cukru a teda nepredstavujú dodatočnú záťaž pre ŠR. Podiel na vybraných odvodoch z produkcie cukru vo výške 25 %  si však ponecháva štát ako kompenzáciu nákladov súvisiacich s ich výberom a tieto prostriedky sa stávajú dodatočným príjmom ŠR (v roku 2005 – 72,45 mil. Sk a v roku 2006 – 72,45 mil. Sk). 
Odvody do všeobecného rozpočtu ES (okrem odvodov z produkcie cukru) predstavujú dodatočné zaťaženie štátneho rozpočtu, ktoré sa prejavuje znížením príjmov a zvýšením výdavkov štátneho rozpočtu. 

1.1. Zníženie príjmov štátneho rozpočtu

Tradičné vlastné zdroje (clo a poľnohospodárske poplatky) v objeme 1 153 mil. Sk v roku 2004 a v objeme 1 724 mil. Sk v rokoch 2005 a 2006, ktorý predstavuje 75 % celkovej sumy vybraných tradičných vlastných zdrojov, sa realizujú znížením príjmov štátneho rozpočtu. Slovenská republika si ponecháva 25 % z celkovej sumy vybraných tradičných vlastných zdrojov ako kompenzáciu nákladov spojených s ich výberom, pričom tento podiel sa stáva príjmom štátneho rozpočtu. V zmysle § 5, ods. 1 písmena l) zákona NR SR č. 303/1995 Z. z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov „podiel na vybratých finančných prostriedkoch odvádzaný do rozpočtu Európskych spoločenstiev ako kompenzácia výdavkov súvisiacich s ich výberom“ je súčasťou príjmov štátneho rozpočtu.   
Z hľadiska medziročného porovnania sa príjmová stránka štátneho rozpočtu zníži o výnos cla za mesiace máj - december okrem tej časti, ktorá ostáva ako kompenzácia za jeho výber.

1.2. Zvýšenie výdavkov štátneho rozpočtu

	Rozhodujúca časť odvodov SR do rozpočtu ES sa bude realizovať prostredníctvom výdavkovej stránky rozpočtu.
	V zmysle § 6, ods. 1 písmena c) zákona o rozpočtových pravidlách vyplýva, že z výdavkov štátneho rozpočtu sa uhrádzajú "odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev zo zdroja založeného na dani z pridanej hodnoty a zo zdroja založeného na hrubom národnom produkte".
Tieto odvody v roku 2004 sa predpokladajú vo výške 9 587 mil.  Sk  a sú vyčlenené vo výdavkoch štátneho rozpočtu ako nový výdavkový titul.

2. Príjmy zo všeobecného rozpočtu ES 

Príjmami SR po vstupe do EÚ bude dobiehajúca predvstupová pomoc a povstupové príjmy.  Spolu sa  predpokladajú vo výške 23 564 mil. Sk.
Predvstupová pomoc sa uskutočňuje prostredníctvom predvstupových fondov PHARE, ISPA a SAPARD.
Príjmy zo záručnej sekcie EAGGF, špeciálna kompenzácia, príjmy zo štrukturálnych operácií a príjmy z vnútorných politík sú povstupovými príjmami SR.  
V nadväznosti na príjmy zo všeobecného rozpočtu ES sa predpokladá zvýšenie príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v roku 2004 o 14 235 mil. Sk v nasledovnej štruktúre:
-     záručná sekcia EAGGF 		5 815 mil. Sk,
-	štrukturálne operácie 		5 480 mil. Sk,
-	špeciálna kompenzačná platba 	2 940 mil. Sk.

Tieto príjmy budú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu a majú neutrálny vplyv na štátny rozpočet. 

Vnútorné politiky ES vo výške 1 858 mil. Sk sa nerozpočtujú, budú mať charakter grantu. 
Predvstupová pomoc vo výške 7 471 mil. Sk sa nezaraďuje do štátneho rozpočtu, vykazuje sa v bilancii Národného fondu.
Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk

Druh príjmu zo všeobecného rozpočtu ES	Príjmy z ES, ktoré sa zaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu 	Príjmy z ES, ktoré sa nezaraďujú do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu 	Príjmy z ES celkom	
Záručná sekcia EAGGF 	5 815	-	5 815	
Štrukturálne operácie	5 480	-	5 480	
Vnútorné politiky ES 	-	1 858	1 858	
Predvstupová pomoc	-	 7 471	7 471 	
Špeciálna kompenzácia	2 940	-	2 940	
Spolu	14 235	 9 329	23 564	

	V roku 2004 viac ako 63 % príjmov z ES bude projektovo – orientovaných. Reálne čerpanie zo záväzkov ES určených na projektovo - orientované finančné nástroje bude závisieť od pripravenosti administratívnych štruktúr, od kvality predkladaných projektov, od ich realizácie, od absorbčnej kapacity SR a od kapacity spolufinancovania z verejných a súkromných zdrojov. 

2.1. Charakteristika príjmov ES zaradených do štátneho rozpočtu

Táto časť sa venuje príjmom zo všeobecného rozpočtu ES, ktoré budú zaradené do príjmov a výdavkov štátneho rozpočtu v zmysle § 5 a § 6 zákona o rozpočtových pravidlách. Tieto príjmy a výdavky sú rozpočtovo neutrálne. 
 
2.1.1. Špeciálna kompenzačná platba

	V priebehu vyjednávaní o finančných rámcoch bola Európskymi spoločenstvami priznaná špeciálna kompenzačná platba, ktorá bude rozdelená do troch ročných splátok. V roku 2004 ES vyplatia SR špeciálnu kompenzáciu vo výške 2 940 mil. Sk, kým v rokoch 2005 a 2006 zhodne 533 mil. Sk. 
Špeciálna kompenzácia nie je účelovo viazaná a v roku 2004 bude prevedená v 8 mesačných splátkach na účet určený Slovenskou republikou.   
  
2.1.2. Príjmy zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu 

Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie Európskeho poľnohospodárskeho usmerňovacieho a záručného fondu (EAGGF) majú predovšetkým charakter dotácií na zachovanie poľnohospodárskej produkcie a využívanie poľnohospodárskej pôdy v rôznych oblastiach za rôznych podmienok a na podnecovanie exportu poľnohospodárskej produkcie mimo krajín EÚ. Uvedené prostriedky by mali v prevažnej miere nahradiť dotácie zo štátneho rozpočtu v oblasti zachovania poľnohospodárskej produkcie.

Príjmy v oblasti poľnohospodárstva hradené zo záručnej sekcie EAGGF budú smerovať do týchto oblastí:
-	Trhovo orientované výdavky - exportné dotácie k poľnohospodárskej produkcii, ktorá bola exportovaná do krajín mimo Európskych spoločenstiev a výdavky na stabilizáciu trhu poľnohospodárskej produkcie.  
-	Priame platby – dotácie na zachovanie poľnohospodárskej produkcie podľa vopred stanovených výrobných kvót. Dotácia z ES bude poskytovaná na úrovni 25/30/35 % priemeru EÚ 15  v rokoch 2004, 2005 a 2006 s ročným oneskorením jej vyplácania z ES.
-	Rozvoj vidieka – dotácie v prevažnej miere smerujúce na kompenzáciu poľnohospodárov pôsobiacich v znevýhodnených oblastiach a v oblastiach s environmentálnymi obmedzeniami, podpora na agro-environmentálne opatrenia, zalesňovanie, podpora zakladania odbytových organizácií výrobcov a samozásobiteľské farmy.

V  roku 2004 sa očakáva príjem zo záručnej sekcie EAGGF vo výške 5 815 mil. Sk, z toho:
-	trhovo orientované výdavky 798 mil. Sk,
-	rozvoj vidieka 5 017 mil. Sk, z čoho sa predpokladá presun 20 % na priame platby v čiastke 1 006 mil. Sk.

2.1.3. Štrukturálne operácie

Štrukturálne operácie sú zamerané na podporu rozvojových aktivít. Na rozdiel od záručnej sekcie EAGGF sú projektovo-orientované. Pozostávajú zo štrukturálnych fondov a z Kohézneho fondu. Projekty z  vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a zdrojov konečného prijímateľa.
Príjmy zo štrukturálnych operácií v roku 2004 sa predpokladajú vo výške 5 480 mil. Sk, z čoho štrukturálne fondy predstavujú čiastku 5 312 mil. Sk a Kohézny fond 168 mil. Sk.  

2.1.3.1. Štrukturálne fondy

Štrukturálne fondy predstavujú nástroje štrukturálnej politiky EÚ využívané na dosiahnutie jej troch prioritných cieľov. K štrukturálnym fondom patria Európsky fond regionálneho rozvoja (ERDF), Európsky sociálny fond (ESF), Európsky poľnohospodársky usmerňovací a záručný fond – usmerňovacia sekcia (EAGGF) a Finančný nástroj pre usmerňovanie rybolovu (FIFG). 
 V zmysle metodológie ES sa v roku 2004 predpokladá čerpanie zo štrukturálnych fondov vo výške 5 312 mil. Sk.
Záväzky ES príslušného roku sa v súlade so všeobecným nariadením môžu vyplácať v priebehu príslušného roku a v dvoch nasledujúcich v zmysle pravidla N + 2 (napr. záväzky za rok 2004 sa budú vyplácať do konca roku 2006). V prípade, že členská krajina nevyčerpá záväzky v stanovenom termíne, stratí nárok na nevyčerpanú čiastku.
V zmysle metodológie ES pre nové členské štáty bude poskytovaná zálohová platba na 6 mesiacov v rámci skráteného programovacieho obdobia 2004 – 2006 (6 polročných úsekov). Táto zálohová platba bude predstavovať počiatočný pracovný kapitál pokrývajúci náklady na rozbehnutie programov. V roku 2004 zálohová platba bude vo výške 10 % z celkových záväzkov ES na roky 2004-2006 (vzhľadom na posun predpokladaného dňa dátumu vstupu do ES) a 6 % v roku 2005.

Odhad čerpania finančných prostriedkov zo záväzkov ES (v %) v zmysle návrhu ES:

	Zálohová platba rozdelená na dve splátky v rokoch 2004 a 2005 z celkových záväzkov ES	Čerpanie z priemerného ročného záväzku v období 2004-2006 	
2004	10 %	2 %	
2005	6 %	40 %	
2006		63 %	
2007		63 %	
2008		69 %	
2009		15 %	

Rozdelenie čerpania zo štrukturálnych fondov podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk:

	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby			676,59					676,59	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	777,75	508,00						1 285,75	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstva					1 275,03			1 275,03	
Regionálny operačný program Základná infraštruktúra				355,75		609,47	455,54	1 420,76	
Jednotný programovací dokument cieľa 2				165,91				165,91	
Jednotný programovací dokument  cieľa 3	102,43	99,44						201,83	
Interreg			9,31	152,64			24,20	186,15	
Equal	99,65							99,65	
Štrukturálne fondy spolu	979,83	607,40	685,90	674,3	1 275,03	609,47	479,74	5 311,67	

Reálne čerpanie zo štrukturálnych fondov bude závisieť od pripravenosti administratívnych štruktúr (riadiacich a sprostredkovateľských orgánov, platobného orgánu), od kvality predkladaných projektov, od ich realizácie, od absorpčnej kapacity SR a od kapacity spolufinancovania z verejných a súkromných zdrojov.      

 Jedným zo zásadných princípov čerpania finančnej pomoci z Európskej únie je princíp   doplnkovosti    štrukturálnych    fondov,  zakotvený  v   článku  11  všeobecného  nariadenia č. 99/1260/ES a stanovuje, že prostriedky ES nesmú nahradzovať verejné alebo iné rovnocenné štrukturálne výdavky členského štátu. 
Cieľom princípu doplnkovosti je zabezpečiť, aby štrukturálne fondy boli skutočne doplnkové k existujúcim národným verejným výdavkom a nie iba jednoducho nahrádzali existujúce verejné výdavky členských štátov. Zároveň musí členský štát zabezpečiť, že úroveň priemerných ročných výdavkov v oblastiach oprávnených na spolufinancovanie štrukturálnymi fondami EÚ počas programovacieho obdobia musí byť najmenej rovnaká ako úroveň priemerných ročných výdavkov v danej oblasti východiskového obdobia. To znamená, že v prípade Slovenskej republiky, ročné údaje o verejných oprávnených výdavkoch za programovacie obdobie 2004 - 2006 budú porovnávané s východiskovou základňou za roky 2000 a 2001, ktorá bola stanovená pre prístupové krajiny Európskou komisiou. Kategórie porovnávaných výdavkov (zahrnuté vo finančnej  tabuľke) musia byť zhodné pre obe obdobia. Kategorizácia Európskej komisie (čl. 36 nariadenia Rady č. 99/1260/ES), ktorá stanovuje zoznam oblastí uplatnenia štrukturálnych fondov podľa kategórií a subkategórií nezodpovedá funkčnej klasifikácii výdavkov, preto je pre potreby doplnkovosti vypracovaný „prevodový mostík“ medzi kategorizáciou EÚ a národnou klasifikáciou. 
Celkové verejné oprávnené výdavky (všetky verejné výdavky v oprávnených oblastiach, to znamená rozpočtové aj mimorozpočtové výdavky) pre potreby overovania doplnkovosti zahŕňajú všetky zdroje finančných prostriedkov na úrovni EÚ, na národnej, regionálnej a miestnej úrovni, ako aj ostatných orgánov verejných služieb, ktoré nie sú zahrnuté do týchto rozpočtov. Náklady štátnych podnikov boli v prípade SR vyňaté z overovania doplnkovosti vzhľadom na prebiehajúci proces privatizácie. 
Do doplnkovosti je ďalej zahrnuté národné spolufinancovanie predvstupových nástrojov (ISPA, SAPARD, PHARE), Kohézneho fondu a iniciatív Spoločenstva.
Doplnkovosť sa považuje za overenú, ak úroveň priemerných ročných výdavkov za programovacie obdobie 2004 – 2006 je najmenej rovnaká ako úroveň priemerných ročných výdavkov za roky 2000 a 2001, pri dodržaní rovnakých kategórií porovnateľných výdavkov.

2.1.3.2. Kohézny fond

Kohézny fond je určený na veľké infraštruktúrne projekty nad 10 mil. EUR v oblasti dopravy a v oblasti životného prostredia.
V zmysle metodológie ES v roku 2004 sa predpokladá čerpanie z Kohézneho fondu vo výške 168 mil. Sk rovnomerne rozdelené medzi Ministerstvom dopravy, pôšt a telekomunikácií SR a Ministerstvom životného prostredia SR.
Právne predpisy ES platné pre Kohézny fond uvádzajú výšku zálohovej platby pre konkrétne projekty. Určenie celkovej zálohovej platby pre skupinu projektov je veľmi obtiažne vzhľadom k tomu, že nie je možné vopred určiť počet schválených projektov na jednotlivé roky. V prípade Kohézneho fondu sa neuvažuje so zálohovou platbou z celkových záväzkov, ale ES navrhla harmonogram percentuálneho čerpania z ročných záväzkov pre Kohézny fond.
Odhad čerpania finančných prostriedkov Kohézneho fondu zo záväzkov ES (v %) v zmysle návrhu EK:

	Čerpanie z priemerných záväzkov ES v %	
	Záväzok ES v roku 2004	Záväzok ES v roku 2005	Záväzok ES v roku 2006	
2004	2 %			
2005	21 %	3 %		
2006	22 %	21 %	3 %	
2007	22 %	22 %	21 %	
2008	20 %	22 %	22 %	
2009	13 %	19 %	22 %	
2010		13 %	19 %	
2011			13 %	
2.2. Príjmy nezaradené do štátneho rozpočtu
   
2.2.1. Vnútorné politiky ES
Vnútorné politiky ES sú zamerané na podporu rozvojových aktivít, ktoré nie sú podporovateľné zo štrukturálnych fondov alebo Kohézneho fondu. Vnútorné politiky sú projektovo-orientované a sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev a  konečného prijímateľa.
V skrátenom programovacom období 2004 - 2006 bude SR čerpať finančné prostriedky v nasledovných oblastiach vnútorných politík ES:
-	vnútorné opatrenia,  
-	budovanie inštitúcií,
-	budovanie Schengenských hraníc a 
-	odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice (čerpanie až po roku 2005).

Vnútorné opatrenia sú viacročné programy ES realizované cez projekty, ktoré sa delia na 2 hlavné oblasti, a to výskum a rozvoj technológií a komunitárne programy. 
Výskum a rozvoj technológií sa realizuje cez rámcové programy. V rokoch 2002 - 2006 sa realizuje 6. rámcový program, ktorého cieľom je vytvorenie komplexného Európskeho výskumného priestoru. Dôraz sa kladie predovšetkým na zapojenie malých a stredných podnikov do výskumu a rozvoja technológií.
Komunitárne programy predstavujú viacročné programy so špecifickým rozvojovým zámerom vo vybraných čiastkových politikách Európskych spoločenstiev. V skrátenom programovacom období 2004 - 2006 sa komunitárne programy budú realizovať v nasledovných oblastiach: ostatné poľnohospodárske operácie; doprava; rybolov a more; všeobecné vzdelávanie; odborné vzdelávanie a mládež; kultúra a audiovizuálne média; informácie a komunikácia; energia; euratom jadrová ochrana; životné prostredie; verejné zdravotníctvo; ochrana spotrebiteľa; vnútorný trh; pomoc na rekonštrukciu; priemysel; trh práce a technologická inovácia; ostatné sociálne operácie; politické strany; štatistické informácie; Trans - európske dopravné siete; oblasť voľného pohybu, bezpečnosti a spravodlivosti; boj proti korupcii a iné akcie.	

Budovanie inštitúcií predstavuje prechodný finančný nástroj pre nové členské štáty ES s cieľom posilnenia a rozvoja ich administratívnej kapacity pre zabezpečenie implementácie legislatívy ES a na podporu výmeny skúseností medzi partnerskými štátmi v tých oblastiach, ktoré nemôžu byť financované zo štrukturálnych fondov. Týmito oblasťami sú: súdnictvo a vnútorné záležitosti; finančná kontrola; ochrana finančných záujmov ES a boj proti korupcii; vnútorný trh vrátane colnej únie; životné prostredie; veterinárne služby; administratívne a kontrolné štruktúry pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka, vrátane Integrovaného administratívneho a kontrolného systému (IACS); jadrová bezpečnosť; štatistika a iné oblasti identifikované v monitorovacej správe EK, ktoré nie sú pokryté zo štrukturálnych fondov.

Budovanie Schengenských hraníc predstavuje prechodný finančný nástroj zameraný na podporu budovania nových externých hraníc ES a na podporu efektívnej kontroly týchto hraníc. Oprávnenými oblasťami na financovanie z tohto prechodného nástroja budú investície do budovania, obnovy a vylepšenie infraštruktúry na hraničných prechodoch; investície do akéhokoľvek operatívneho vybavenia (laboratórne vybavenie, nástroje na detekciu, Schengenský informačný systém – SIS 2 hardware a software, dopravné prostriedky); školenie pohraničnej stráže a podpora nákladov na logistiku a operácie.    

Odstavenie bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice predstavuje prechodný finančný nástroj na financovanie nákladov súvisiacich s odstavením bloku V1 atómovej elektrárne Jaslovské Bohunice.  

Očakávané príjmy na vnútorné opatrenia sú vo výške 900 mil. Sk, budovanie inštitúcií vo výške 216 mil. Sk a budovanie Schengenských hraníc vo výške 742 mil. Sk. Nerozpočtujú sa, budú mať charakter grantu. 

2.2.2 Výskumný fond pre uhlie a oceľ

Výskumný fond pre uhlie a oceľ predstavuje ďalší zdroj financovania z ES, prostredníctvom ktorého možno financovať výskum vzťahujúci sa na uhlie a na oceľ. Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť podnikateľské subjekty, výskumné ústavy a fyzické osoby, ktoré predkladajú návrhy projektov Európskej komisii na základe výzvy EK. 
Výskumný fond pre uhlie a oceľ sa nachádza od 23. júla 2002 po vypršaní platnosti Zmluvy o ustanovení Výskumného fondu pre uhlie a oceľ v procese transformácie a bude zaradený do všeobecného rozpočtu ES s osobitným postavením. V nadväznosti na prebiehajúci proces transformácie fondu neboli určené finančné rámce pre jednotlivé členské štáty po roku 2004. Osobitné postavenie fondu a finančné rámce vrátane podielu jednotlivých členských krajín sa upresnia v priebehu roku 2004.        
	
2.2.3. Finančný nástroj EEA

	Finančný nástroj EEA je financovaný z príspevku krajín EFTA – Nórsko, Island a Lichtenštajnsko za možnosť ich účasti na rozšírenom vnútornom trhu ES. Prijímateľmi podpory z finančného nástroja EEA budú od roku 2004 nové členské štáty ES, Grécko, Španielsko a Portugalsko. Ich podiely na finančných prostriedkoch nástroja EEA budú stanovené vo vzťahu k počtu obyvateľstva a úrovni ekonomického rozvoja. Vzhľadom na to, že v súčasnosti prebiehajú rokovania o príspevku Nórska, Islandu a Lichtenštajnska do finančného nástroja, nie je možné vyčísliť odhad príjmov SR z tohto finančného nástroja. 
	Konečnými prijímateľmi podpory môžu byť verejné inštitúcie a súkromné podniky. Spoluúčasť z finančného nástroja EEA nesmie presiahnuť 60 % nákladov projektu, v prípade projektov spolufinancovaných z národných verejných zdrojov 90 %.    
	Oprávnenými oblasťami na financovanie z tohto finančného nástroja budú projekty v oblasti životného prostredia; zdravotníctva a starostlivosti o deti; dopravy; obnoviteľnej energie; vzdelávania a budovania inštitúcií.

2.2.4.  Predvstupová pomoc

Predvstupové fondy sú nástroje štrukturálnych politík pre predvstupové obdobie, ktoré pomáhajú kandidátskym krajinám k príprave vstupu do ES.    
Po dni vstupu do ES bude dobiehať pomoc z predvstupových fondov čerpaním zo záväzkov schválených pred vstupom do ES.
Predvstupová pomoc nie je súčasťou príjmov, ani výdavkov štátneho rozpočtu  a vykazuje sa v bilancii Národného fondu.
	Projekty z vyššie uvedených programov sú financované zo zdrojov Európskych spoločenstiev, verejného rozpočtu a  konečného prijímateľa. 
V  roku 2004 sa očakáva príjem z predvstupových fondov vo výške 7 471 mil. Sk z  toho:
	-	ISPA  		3 214 mil. Sk,
	-	SAPARD  	1 596 mil. Sk,
	-	PHARE  	2 661 mil. Sk.

3.  Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu

	Národné spolufinancovanie predvstupovej pomoci a povstupových príjmov (rozvoj vidieka na účely záručnej sekcie EAGGF, štrukturálne fondy, Kohézny fond a vnútorné politiky ES) je súčasťou výdavkov štátneho rozpočtu.
Spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu k príjmom zo všeobecného rozpočtu ES sa predpokladá vo výške 7 356 mil. Sk.

3.1. Spolufinancovanie predvstupových fondov

Spolufinancovanie predvstupových fondov sa uskutočňuje prostredníctvom kapitoly Všeobecná pokladničná správa. Na zabezpečenie spolufinancovania výdavkov Slovenskej republiky sa navrhuje vyčleniť suma 3 611 mil. Sk. 
Na spolufinancovanie projektov PHARE sú navrhované výdavky vo výške 1 025 mil. Sk. Konečná potreba finančných prostriedkov bude spresnená podľa pripravenosti projektov počas zostavovania návrhu štátneho rozpočtu. 
Na spolufinancovanie projektov ISPA  je navrhovaných 2 530 mil. Sk. Z  týchto prostriedkov bude zabezpečené financovanie projektov, ku ktorým už boli podpísané finančné memorandá a projektov, pri ktorých sú finančné memorandá pred podpisom. Zároveň je v  uvedenej čiastke zahrnutá aj rezerva na pripravované projekty ISPA a  rezerva na bankové poplatky, dane z úroku, kurzové rozdiely a nezrovnalosti. Súčasne sa na zabezpečenie spolufinancovania predpokladá čerpanie úverov od EIB. 
Požiadavka finančnej spoluúčasti zo štátneho rozpočtu na rok 2004 na program SAPARD je 56 mil. Sk. 

3.2. Spolufinancovanie povstupových príjmov

Spolufinancovanie povstupových príjmov sa má zabezpečiť zo zdrojov príslušných rozpočtových kapitol, podieľajúcich sa na ich realizácii, bez zvýšenia výdavkov týchto rozpočtových kapitol.  

3.2.1. Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF 
	
Spolufinancovanie príjmov zo záručnej sekcie EAGGF si vyžaduje rozvoj vidieka na úrovni 20 % z očakávaného príjmu z ES. V roku 2004 sa predpokladá spolufinancovanie vo výške 1 006 mil. Sk (25 % z 5 017 mil. Sk). Z uvedenej čiastky sa predpokladá presun 20 %, 251 mil. Sk, na priame platby.

3.2.2. Spolufinancovanie príjmov zo štrukturálnych operácií

V zmysle princípu partnerstva sa na spolufinancovaní z národných zdrojov v rámci spoločných programov ES a členskej krajiny spolupodieľajú štát, regionálne a lokálne autority a koneční prijímatelia pomoci. V zásade možno rozdeliť národné spolufinancovanie podľa pôvodu zdrojov na verejné a súkromné spolufinancovanie.
	Na zabezpečenie spolufinancovania sa predpokladá čerpanie úverov od EIB.

3.2.2.1.	Štrukturálne fondy 

 Všeobecné nariadenie Rady k štrukturálnym fondom 99/1260/ES stanovuje rôzne miery spolufinancovania zo strany členského štátu podľa zaradenia podpory do rôznych cieľov štrukturálnych fondov ES, podľa charakteru projektov a ich kombinácie. 
Stanovenie národného spolufinancovania štrukturálnych fondov je súčasťou finančných tabuliek Národného rozvojového plánu SR, jednotlivých operačných programov, jednotných programovacích dokumentov a iniciatív ES. 

Rozdelenie spolufinancovania zo štátneho rozpočtu k štrukturálnym fondom podľa jednotlivých ministerstiev v zmysle metodológie ES v roku 2004 v bežných cenách v mil. Sk:

	MPSVR SR	MŠ SR	MH SR	MVRR SR	MP SR	MDPT SR	MŽP SR	MF SR	SR spolu	
Sektorový operačný program Priemysel a služby			140,57						140,57	
Sektorový operačný program Ľudské zdroje	246,49	161,00							407,49	
Sektorový operačný program Poľnohospodárstvo, rozvoj vidieka a rybárstva					546,44				546,44	
Operačný program      Základná infraštruktúra				96,76		297,42	180,63		574,81	
Jednotný programovací dokument cieľa 2				82,95					82,95	
Jednotný programovací dokument  cieľa 3	93,03	90,28							183,31	
Interreg			3,09	50,89			8,04		62,02	
Equal	99,65								99,65	
Štrukturálne fondy spolu	439,17	251,28	143,66	230,6	546,44	297,42	188,67	600,0	2697,24	

V roku 2004 sa odhaduje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške 2 697 mil. Sk.

3.2.2.2. Kohézny fond

Pri stanovení predpokladanej úrovne spolufinancovania z národných zdrojov v rámci Kohézneho fondu sa vychádzalo z podielu 25 % k prostriedkom ES. Kohézny fond sa delí na dve rovnomerné časti medzi sektorom dopravy a sektorom životného prostredia.
V sektore dopravy sa celé národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu.
V sektore životného prostredia sa národné spolufinancovanie hradí zo štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov. Odhady vychádzajú z rovnomerného podielu štátneho rozpočtu a súkromných zdrojov (50% - 50 %). 

Odhad národného spolufinancovania projektov podporovaných z Kohézneho fondu pre  programovacie obdobie 2004-2006 v bežných cenách v mil. Sk:

2004	2005	2006	
ES	Národné spolufinancovanie	ES	Národné spolufinancovanie	ES	Národné spolufinancovanie	
	Spolu
	ŠR	Súkromné zdroje		Spolu
	ŠR	Súkromné zdroje		Spolu
	ŠR	Súkromné zdroje	
168	56	42	14	1913	6388	478,25	159,42	3503	1167,67	875,75	291,92	

V roku 2004 sa odhaduje spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu vo výške 42 mil. Sk.  

3.2.2. Spolufinancovanie vnútorných politík ES

V prípade, že do vnútorných politík ES budú zapojené štátne orgány, spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu sa bude uskutočňovať v tých rozpočtových položkách, na ktoré sa jednotlivé vnútorné politiky vecne vzťahujú. 

4.  Pohľadávky voči všeobecnému rozpočtu ES z titulu priamych platieb 

Napriek tomu, že záväzky zo všeobecného rozpočtu ES pre priame platby predstavujú 3 394 mil. Sk, Slovenská republika nebude čerpať finančné prostriedky z týchto záväzkov v roku 2004, vzhľadom na to, že sa čerpajú s ročným posunom. Uvedená čiastka predstavuje vznik pohľadávky voči rozpočtu ES v roku 2004.  

5. Financovanie priamych platieb 

V prípade priamych platieb môže SR využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre dosiahnutie úrovne 55/60/65 % priemeru EÚ 15  v rokoch 2004, 2005 a 2006 (100 % sa má dosiahnuť v roku 2011). Táto vyrovnávacia platba môže byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z rozvoja vidieka (max. 20 % z ročného záväzku) a z výdavkov štátneho rozpočtu.

V roku 2004 sa navrhuje možnosť využiť národnú vyrovnávaciu platbu pre priame platby na úrovni  40 %, t.j. vo výške 5 424 mil. Sk, ktorá by mala byť čiastočne pokrytá presunom zdrojov z ročného záväzku pre rozvoj vidieka vrátane príslušného spolufinancovania zo štátneho rozpočtu vo výške 20 %  - 1 257 mil. Sk a doplatkom z výdavkov štátneho rozpočtu vo výške 4 167 mil. Sk.

Financovanie priamych platieb pri národnej vyrovnávacej platbe na úrovni 40 % priemeru EÚ 15 v bežných cenách v mld Sk:

Presun z rozvoja vidieka (20 % z ročného záväzku)	1,257	
Doplatok z výdavkov štátneho rozpočtu	4,167	
Priame platby spolu (40 % priemeru EÚ 15)	5,424	

	Každý posun o 1 % znamená zaťaženie štátneho rozpočtu o 136 mil. Sk. V prípade, ak sa využije možnosť národných vyrovnávacích platieb do výšky 55 % priemeru EÚ 15, dodatočné nároky na štátny rozpočet budú predstavovať 2 034 mil. Sk. 

6. Analýza vplyvov vstupu SR do ES na štátny rozpočet 

	Odvody do všeobecného rozpočtu ES by mali zaťažiť štátny rozpočet v roku 2004 znížením príjmov a zvýšením výdavkov o 10 740 mil. Sk.
	Pohľadávka na priame platby z titulu oneskoreného vyplácania záväzkov z ES predstavuje 3 394 mil. Sk.
	Špeciálna kompenzácia v roku 2004 predstavuje čiastku 2 940 mil. Sk.

Prehľad tokov finančných prostriedkov do pôdohospodárstva so zreteľom na  výdavky kapitoly MP SR v rokoch 2003 a 2004 v bežných cenách v mld. Sk:

	2003	2004	
	ŠR	Spolu	ES	ŠR	
	Kapitola MP SR	Mimo kapitoly  MP SR	Kapitola MP SR			
1. Trhovo orientované výdavky v roku 2004		0,500	0,798	0,798		
2. Priame platby oprávnené na financovanie zo záručnej sekcie EAGGF 	3,340		5,424			
2.1.a.  presun z ročného záväzku pre rozvoj  vidieka prostriedkov ES				 1,006		
2.1.b.   presun spolufinacovania z ročného záväzku pre rozvoj  vidieka zo štátneho rozpočtu					0,251	
2.2 Doplatok zo štátneho rozpočtu					4,167	
3. Rozvoj vidieka na účely záručnej sekcie EAGGF 	3,400		   5,017			
3.1  z toho prostriedky ES				4,011		
3.2  z toho spolufinancovanie zo štátneho rozpočtu					 1,006	
4. Rezerva na kurzové rozdiely a nezrovnalosti k priamym platbám a na rozvoj vidieka zo záručnej sekcie EAGGF (5 % z prostriedkov ES)					0,291	
5. Rozvoj vidieka na účely usmerňovacej sekcie EAGGF	2,873		3,023			
5.1  z toho prostriedky ES				1,275		
     5.2  z toho spolufinancovanie zo štátneho    
            rozpočtu 					  0,546	
6. Rozvoj vidieka na účely usmerňovacej sekcie EAGGF 					1,202	
7. Ostatné bežné a kapitálové výdavky MP SR	3,387		3,580		3,580	
8. Spolu	13,000	0,500	18,133	7,090	11,043	

V súvislosti so vstupom SR do ES sa predpokladá zvýšenie výdavkov kapitoly Ministerstva pôdohospodárstva SR z 13 000 mil. Sk v roku 2003 na 18 133 mil. Sk v roku 2004. Zvýšenie výdavkov do pôdohospodárstva o 5 133 mil. Sk v roku 2004 bude zapríčinené novými príjmami z ES do oblasti pôdohospodárstva vo výške 7 090 mil. Sk, ktoré nahradia výdavky zo štátneho rozpočtu do pôdohospodárstva v roku 2004 v porovnaní s rokom 2003 v objeme 1 957 mil. Sk.   
	Celkový dopad vstupu do ES na štátny rozpočet bez zvýšenia administratívnych nákladov z titulu vstupu do ES predstavuje čiastku 2 449 mil. Sk. 

Analýza vplyvov vstupu SR do ES na štátny rozpočet v mil. Sk:
Príspevky do všeobecného rozpočtu ES	- 10 740	
Pohľadávka na priame platby	+ 3 394	
Špeciálna kompenzácia	+ 2 940	
Nahradenie výdavkov štátneho rozpočtu príjmami z ES v pôdohospodárstve	+ 1 957	
Spolu	- 2 449	

IV. Východiská zostavenia verejného rozpočtu na rok 2004

	V rámci makroekonomických odhadov očakávaného vývoja ekonomiky v roku 2004 sa predpokladá tvorba HDP vo výške 1 293,2 mld Sk v b. c. Stanovenie podielu schodku verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 na úrovni 3,9 % HDP znamená rozpočtovať schodok verejného rozpočtu sumou 50,4 mld Sk. Schodok verejného rozpočtu v podmienkach ESA 95 v roku 2003 predstavuje 57,5 mld Sk, čo je 4,97 % predpokladanej tvorby HDP. 

Kvantifikácia schodku verejného a štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe, resp. v metodike ESA 95 a položiek  ovplyvňujúcich prepočet je nasledovná (v mil. Sk):

	Verejný rozpočet	štátny rozpočet	ostatné prvky
verejného rozpočtu	
Hotovostný princíp	- 57 472,6	- 63 649,0	+ 6 176,4	
Modifikujúce faktory spolu	+  5 926,5	 + 5 205,1	+  721,4	
ESA 95	- 51 546,1	- 58 443,9	+ 6 897,8	

Modifikujúce faktory v rámci verejného rozpočtu tvoria saldo finančných transakcií v objeme 682,3 mil. Sk,  rozdiel medzi cash úrokmi a časovo rozlíšenými úrokmi v objeme 1,1 mld Sk, úroky z účtu vedeného v NBS na dôchodkovú reformu v objeme 3,0 mld Sk a medziročná zmena stavu pohľadávok (vo vzťahu k EÚ) v objeme 3,4 mld Sk. 

V súčasnej etape rozpočtových prác sa prekračuje schodok verejného rozpočtu o 1,1 mld Sk. Do prijatia vládneho návrhu zákona o štátnom rozpočte na rok 2004 bude ministertsvo financií pripravovať návrhy na elimináciu uvedeného prekročenia verejného schodku.
	V. Kvantifikácia základných vzťahov štátneho rozpočtu

	1. Príjmy štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 252,1 mld Sk. Medziročne sa zvýšia o 16,7 mld Sk (7,08 %), z čoho 14,2 mld Sk predstavujú príjmy z Európskeho spoločenstva.

	2. Výdavky štátneho rozpočtu sa rozpočtujú na úrovni 315,7 mld Sk. Medziročne ich objem vzrástol o 24,3 mld Sk. 

	3. Schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe dosahuje 63,6 mld Sk. V porovnaní s rokom 2003, kedy sa schodok štátneho rozpočtu na hotovostnom princípe rozpočtuje na úrovni 56,0 mld Sk, to znamená medziročné zvýšenie o 7,6 mld Sk.

	VI. Rozpočtovanie príjmov štátneho rozpočtu

	Daňové príjmy (znížené o podiel do obcí, resp. o časť príjmov, ktoré sa odvedú do rozpočtu EÚ) by mali dosiahnuť 217,2 mld Sk. 
 
	Nedaňové príjmy by mali dosiahnuť výšku na úrovni 11,6 mld Sk.

	Granty a transfery (medziročne zvýšené o príjmy z rozpočtu EÚ) sa predbežne rozpočtujú na úrovni 22,2 mld Sk.

	Príjmy z finančných operácií, t.j. príjmy zo splácania úverov a pôžičiek sa rozpočtujú na úrovni 1,0 mld Sk. 

											mld Sk
	Rozpočet
 2002	Skutočnosť     2002	Rozpočet 2003	Návrh rozpočtu 2004	     Rozdiel 
        	Medziročný rast	
	1	2	3	4	4 – 3	4/3	
Daňové príjmy	180,7	188,8	215,6	217,2	  1,6	0,74 %	
Nedaňové príjmy	28,3	  20,8	12,0	11,6	- 0,4	. 	
Granty a transfery		    1,7	4,0	22,2	18,2	555,3 %	
Príjmy z finanč- ných transakcií		     9,0	3,8	1,0	- 2,8	.	
Spolu	219,9	220,4	235,4	252,1	16,7	7,08 %	

	Spolu by mali príjmy štátneho rozpočtu predstavovať 252,1 mld Sk. Bežné príjmy štátneho rozpočtu na porovnateľnej báze (t.j. znížené o príjmy z finančných transakcií a prostriedky z Európskej únie) sa medziročne zvýšili o 5,2 mld Sk, resp. o 2,2 %.
	A. Daňové príjmy 

	1. Základné prístupy ku kvantifikácii daňových príjmov

a. Odhad daňových príjmov sa neopiera len o súčasnú legislatívnu úpravu daňovej sústavy a o návrh zákona, ktorý je v súčasnej dobe v legislatívnom procese a bude sa ním meniť a dopĺňať zákon č. 366/1999 Z.z. o daniach z príjmov s predpokladanou účinnosťou od 1.4.2003, ale aj o kvantifikáciu očakávaných zmien, ktoré sa pripravujú v rámci daňovej reformy (rovná daň 19%, jednotná sadzba DPH 19%).   

	b.  Predikcia daňových príjmov je vypracovaná za hlavné daňové agregáty na úrovni verejných financií. Odhad daňových príjmov nadväzuje na očakávané príjmy štátneho rozpočtu pre rok 2003.

c. Rozdelenie daňových príjmov medzi štátny rozpočet a obce bolo vypočítané na základe pravidiel platných pre rok 2003 (v zmysle § 3 zákona č. 750/2002 Z. z. o štátnom rozpočte na rok 2003) s tým, že do tej časti výnosu dane z príjmov fyzických osôb, ktorá vchádza do rozpočtu obcí, je premietnutý vplyv veľkej časti predpokladaného vývoja inflácie v roku 2004 (zvýšenie príjmov o 0,6 mld Sk).

d. Kvantifikácia daňových príjmov vychádza z aktualizácie makroekonomickej prognózy a expertného posúdenia vplyvov platnej legislatívy. Z úloh, ktoré v roku 2004 vyplývajú pre SR z predpokladaného vstupu do EÚ, nie sú do daňových príjmov štátneho rozpočtu premietnuté povinné odvody z očakávaného výnosu z cla, ktoré sú príjmom spoločného rozpočtu Európskych spoločenstiev (zníženie príjmov o 1,7 mld Sk). V daňových príjmoch  sú zahrnuté výnosy z cla na prvé 4 mesiace roka, t.j. do 30. apríla 2004.

2. Kvantifikácia daňových príjmov 

Celkové daňové príjmy sa v roku 2004 očakávajú vo výške 233,1 mld Sk. Z toho príjmy štátneho rozpočtu predstavujú 217,2 mld Sk.

Odhad celkového výnosu z daní v roku 2004 a vývoj daňových príjmov od roku 2001 s podielmi pripadajúcimi na štátny rozpočet a obce:

  										v mld Sk.
	Ukazovateľ	Skutoč-nosť 2001	Skutočnosť 2002	Štátny rozpočet 2003	Návrh na rok 2004 	Medzi- ročná     zmena	
a	B	1	2	3	4	5	
A.1.	  Dane z príjmov, ziskov a kapitálového majetku	65,8	76,2	82,8	63,4	-23,4 %	
	  V tom:daň z príjmov fyzických osôb	34,6	37,1	41,2	29,5	-28,4 %	
	v tom: zo závislej činnosti a funkčných
                        požitkov 	30,0	31,9	35,5	25,9	-27,0 %	
	                       Z toho: do štátneho rozpočtu	23,1	24,6	27,7	17,5	-36,8 %	
	                                    do rozpočtov obcí	6,9	7,3	7,8	8,4	7,7 %	
	                       z podnikania a inej samostatnej 
                       zárobkovej činnosti	4,6	5,2	5,7	3,6	-36,8 %	
	           Daň z príjmov právnických osôb	21,7	29,7	30,9	22,3	-27,8 %	
	            Z toho: do štátneho rozpočtu	20,2	27,9	29,3	21,1	-28,0 %	
	                         do rozpočtov obcí	1,5	1,8	1,6	1,2	-25,0 %	
	            Daň z príjmov vyberaná zrážkou	9,5	9,3	10,7	11,6	8,4 %	
A.2.	  Dane z majetku	5,3	5,9	5,4	5,5	1,9 %	
	   Z toho: do štátneho rozpočtu	1,6	2,2	1,3	0	.	
	              Do rozpočtov obcí	3,7	3,7	4,1	5,5	34,1 %	
A.3.	  Domáce dane na tovary a služby	104,3	116,5	138,1	162,6	17,7 %	
	  Z toho:  daň z pridanej hodnoty	73,6	82,2	99,4	118,4	19,1 %	
	               Spotrebné dane	28,4	32,0	36,2	42,2	16,6 %	
	               Cestná daň	2,3	2,3	2,5	2,0	-20,0 %	
	               Z toho: do štátneho rozpočtu	1,3	1,3	1,6	1,2	-25,0 %	
	                           do rozpočtov obcí	1,0	1,0	0,9	0,8	-11,1 %	
A.4.	  Dane z medzinárodného obchodu a transakcií	3,6	3,8	3,7	1,6	 -	
	                dovozné clo	3,6	3,8	3,4	1,6	-	
A.	 Daňové príjmy spolu    	179,0	205,7	229,7	233,1	1,5 %	
	 Daňové príjmy štátneho rozpočtu     	165,9	188,8	215,6	217,2	0,7%	
	 Daňové príjmy rozpočtov obcí      	13,1	16,9	14,4	15,9	10,4%	

	B. Nedaňové príjmy 

	Nedaňové príjmy sa v roku 2003 rozpočtujú na úrovni 12,0 mld Sk. V roku 2004 sa odporúča rozpočtovať ich pri miernom medziročnom poklese v objeme 11,6 mld Sk (najmä v dôsledku výrazného zníženia prebytkov z osobitných účtov ozbrojených zborov – viď príloha č. 3).

	Z charakteru nedaňových príjmov vyplýva, že ich tvorba len v minimálnej miere zohľadňuje mieru inflácie, nakoľko ide o príjmy z náhodného predaja tovarov a služieb rozpočtových kapitol. Pri administratívnych poplatkoch výška príjmov závisí od jednotlivých aktov konania v priebehu roka a výšky týchto poplatkov. Na ich tvorbu bude mať v roku 2004 negatívny vplyv napr. znižovanie počtu položiek, na ktoré sa uplatňuje licenčná politika ministerstva hospodárstva a zníženie počtu subjektov a titulov, za ktoré sa bude realizovať odvod za odňatie poľnohospodárskej pôdy z poľnohospodárskeho pôdneho fondu. 

Nedaňové príjmy tvoria:
-	príjmy z  podnikania a z vlastníctva majetku (v zásade sa predpokladajú rozpočtovať na 
      úrovni roku 2003, t.j. 0,4 mld Sk). Môžu mať podobu napr. dividend, odvodov                                                                                                                                              zostávajúceho zisku, úhrad za vydobyté nerasty, nájomného z prenajatých pozemkov, bytov, z úhrad za využívanie prírodných liečivých zdrojov a prírodných zdrojov minerálnych vôd. 

-   administratívne a iné poplatky a platby sa predbežne navrhujú vo výške 7,1 mld Sk. Tvoria ich administratívne poplatky, pokuty a  penále, poplatky a platby z nepriemyselného a náhodného predaja a služieb a ďalšie administratívne a iné poplatky a  platby.

-   kapitálové príjmy sa predbežne rozpočtujú vo výške 0,1 mld Sk. Zahŕňajú príjmy z predaja hnuteľného a nehnuteľného majetku zakúpeného z kapitálových výdavkov (napr. príjem z predaja budov, bytov, dopravných prostriedkov, pozemkov, hmotných a mobilizačných rezerv).

-   úroky z  domácich a  zahraničných úverov, pôžičiek a  vkladov sa navrhujú na úrovni 0,5 mld Sk.

-   iné nedaňové príjmy sú vo výške 3,5 mld Sk. Tvoria ich vrátené neoprávnene použité alebo zadržané prostriedky a  ostatné príjmy, najmä z  výťažkov z  lotérií a  iných podobných hier. Kým prebytky z osobitných účtov ozbrojených zborov sa v roku 2003 rozpočtujú na úrovni 550 mil. Sk, v roku 2004 sa predpokladá odvod vo výške 50 mil.Sk. 
	C. Granty a transfery

	Navrhujú sa rozpočtovať v objeme 22,2 mld Sk. V rámci týchto príjmov sa budú rozpočtovať dve rozhodujúce položky:

1. Dividendy z podnikov, v ktorých má štát účasť, sa odporúčajú rozpočtovať na úrovni 8,0 mld Sk (čo predstavuje medziročný rast o 4,0 mld Sk), predovšetkým v dôvodu nárastu zisku SPP v roku 2003. 
Na rozdiel od dividend, ktoré sa rozpočtujú v rámci nedaňových príjmov (príjmy    z podnikania a z vlastníctva majetku), ide o príjmy, ktoré realizuje Fond Národného majetku (z dôvodu vlastníctva) a ktoré sa po posilnení štátnych finančných aktív následne stanú príjmom štátneho rozpočtu.   

2. Príjmy SR zo všeobecného rozpočtu Európskych spoločenstiev. Po znížení o zdroje poskytované v rámci predvstupovej pomoci a o vnútorné politiky ES by mali dosiahnuť 14,2 mld Sk.

D. Príjmy z finančných transakcií

	Predstavujú príjmy zo splácania úverov a pôžičiek a z predaja majetkových účastí.

 	Príjmy zo splácania úverov (splácanie návratných finančných výpomocí, štátnych záruk) sa v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 1,0 mld Sk. 

	Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí poskytnutých bývalými štátnymi fondami v kapitolách ministerstva životného prostredia a ministerstva pôdohospodárstva sa navrhujú rozpočtovať v objeme 400 mil. Sk. V roku 2002 tieto príjmy nedosiahli rozpočtovaný objem, preto sa ich rozpočtovaný objem čiastočne znížil. 

	V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa znižujú príjmy zo splátok istín a úrokov z realizovaných štátnych záruk z 800 mil. Sk  na úroveň 400 mil. Sk.  

	Príjmy zo splácania návratných finančných výpomocí zo zdravotných poisťovní sa v zmysle splátkových kalendárov v roku 2004 rozpočtujú na úrovni 223,7 mil. Sk.  

	

VII. Rozpočtovanie výdavkov štátneho rozpočtu

	Výdavky štátneho rozpočtu sa kvantifikujú na úrovni 315,7 mld Sk (vrátane zdrojov z Európskej únie). V roku 2003 sa výdavky štátneho rozpočtu rozpočtovali na úrovni 291,4 mld Sk. Najdynamickejší medziročný rast výdavkov sa zaznamenal v nasledovných položkách:

-	použitie zdrojov z rozpočtu EÚ (bez špeciálnej kompenzačnej platby) 11,3 mld Sk,
-	odvod do rozpočtu ES 9,6 mld Sk, 
-	realizácia investície PSA Peugeot Citroen 1,7 mld Sk,
-	investície do koridorov a modernizácia železničných dopravných ciest 1,0 mld Sk,
-	mzdy a poistné (vrátane transferov na mzdy) 3,1 mld Sk,
-	tovary a ďalšie služby 7,4 mld Sk,
-    štátne sociálne dávky a príspevky 1,2 mld Sk,
-	štátna prémia v stavebnom sporení a štátny príspevok k hypotekárnym úverom spolu o 570 mil. Sk.

Na druhej strane sa medziročne znížili výdavky na:

-	kapitolu Štátny dlh o 3 mld Sk,
-	dotácie nefinančným subjektom o 2,8 mld Sk (časť z týchto výdavkov nahradia príspevky z ES),
-	výstavbu služobných bytov o 470 mil. Sk.

A. Bežné výdavky

	A.1. Mzdy, platy, služobné príjmy a ostatné osobné vyrovnania 

Kvantifikácia týchto výdavkov štátneho rozpočtu na rok 2004 vychádza zo súčasného právneho stavu a súčasného počtu zamestnancov. Zámerom opatrení na rok 2004 je riešiť zjednotenie a zosúlaďovanie prístupov v jednotlivých systémoch odmeňovania, najmä vo vzťahu k termínu účinnosti valorizácie miezd a platov, výšky valorizácie a jej napojenie na zdrojové možnosti štátneho rozpočtu.

V roku 2003 sa kategória 610 – mzdy, platy, služobné príjmy a OOV rozpočtuje vo výške 33 959 mil. Sk, z toho pre krajské úrady 5 561 mil. Sk. Okrem uvedeného objemu sa rozpočtujú prostredníctvom bežného transferu (vrátane súhrnného finančného vzťahu k obciam a VÚC) aj ďalšie výdavky na mzdy a platy, súvisiace:

a) s presunom kompetencií z orgánov miestnej štátnej správy 
    na samosprávne orgány (120 388 zamestnancov)    	  		16 446 mil. Sk

b) so zmenou postavenia vysokých škôl z rozpočtových organizácií
     na verejnoprávne vysoké školy (21 327 zamestnancov) 			  3 768 mil. Sk

	Spolu rozpočtovaný objem výdavkov na platy zamestnancov rozpočtovej sféry v roku 2003, vrátane valorizácie, zmeny stupníc platových taríf pre príspevkové organizácie a presunu kompetencií na samosprávne orgány (pri porovnateľnej základni), bol kvantifikovaný vo výške 54 173 mil. Sk.

Po schválení zákona o štátnom rozpočte NR SR neschválila novelu zákona o verejnej službe, čo v mzdovej oblasti zakladá dodatočné, aktualizované nároky na štátny rozpočet v sume 2,3 mld Sk. Vláda už schválila návrhy na elimináciu tohto rizika, ich prijatie je však podmienené aj legislatívnymi zmenami.

Vzhľadom na súčasný právny stav sú faktory zvyšujúce v roku 2004 mzdové výdavky, vrátane valorizácie a zmeny stupníc platových taríf pre príspevkové organizácie,  nasledovné:

a)	celoročný vplyv valorizácie
uplatnenej v priebehu roka 2003

1)	dopočet valorizácie pre zamestnancov vo verejnej službe
(5 % pre pedagogických zamestnancov a 8 % pre všeobecných
zamestnancov) si v roku 2004 vyžiada			                   605 mil. Sk

2)	dopočet uplatnenia vyšších stupníc platových taríf
      pre pedagogických zamestnancov vysokých škôl,
VVZ a ostatných zamestnancov (za 8 mesiacov roku 2004) 
 (po zohľadnení zdrojov MŠ  SR)	   				 260 mil. Sk
	
 3)  dopočet nového systému odmeňovania sudcov a 
prokurátorov od 1. 7. 2003 					            55 mil. Sk

	b)  nové faktory pôsobiace v roku 2004

4)	realizácia schválených zákonov vo vzťahu k uplatneniu
      ďalšieho platu 				          		                   4 625 mil. Sk
a) štátni zamestnanci – 1,5 ďalšieho platu   1 034 mil. Sk
b) verejní zamestnanci – 1 ďalší plat	   3 408 mil. Sk
	            c) sudcovia a prokurátori – 1 ďalší plat	      106 mil. Sk
      d) príslušníci Hasičského a záchranného 
          zboru – 1 ďalší plat                   	         77 mil. Sk

5)	navrhovaná valorizácia platov od 1. 7. 2004 o 5 % pre všetkých 
 zamestnancov štátnej a verejnej služby (okrem zamestnancov
 odmeňovaných podľa zdravotníckej stupnice platových taríf a
 profesionálnych vojakov); každé ďalšie zvýšenie o 1 %
 v polročnom vyjadrení by predstavovalo čiastku  257 mil. Sk	        1 283 mil. Sk

6)	valorizácia platov ústavných činiteľov, sudcov 
 a prokurátorov v zmysle platných zákonov (2-ročná 
 valorizácia v celkovej výške cca 20 %, v závislosti od
 priemernej mzdy v národnom hospodárstve SR)		 	  310 mil. Sk

7)	realizácia presunu správnych agend z Policajného zboru
 na krajské úrady a okresné úrady od 1. 7. 2004, vrátane
 zvýšenia hodnostného príplatku príslušníkom HZZ		           76 mil. Sk

8)	nerealizovanie niektorých výdavkov z kapitoly VPS
v roku 2003      						                  - 102 mil. Sk
			           
 9)  rezerva na iné úpravy v priebehu roka			                    205 mil. Sk

Celkový dopad súčasne platného legislatívneho stavu a iných zmien v mzdách (vrátane mzdových výdavkov realizovaných prostredníctvom bežných transferov) by vyústil do medziročného zvýšenia o 7 317 mil. Sk (vrátane poistného o 10,1 mld Sk).

So zámerom znížiť nárokovosť týchto požiadaviek sa navrhuje:

1)	prijať novely zákonov vo vzťahu k pozastaveniu ďalšieho
      platu u štátnych  a verejných zamestnancov, príslušníkov 
      Hasičského a záchranného zboru, sudcov a prokurátorov	    -   4 625 mil. Sk

2)	novelizovať zákony č. 120/1993 Z.z. o platových pomeroch
niektorých ústavných činiteľov Slovenskej republiky a 
č. 385/2000 Z.z. o sudcoch a prísediacich v znení neskorších
predpisov vo vzťahu k valorizácii platov a ich napojenia na
štátny rozpočet a s tým súvisiacej valorizácie platov ústavných
činiteľov, sudcov a prokurátorov vo výške 5 % od 1. 7. 2004 	    -      271 mil. Sk

3)	prijať opatrenia k realizácii presunu správnych agend z Policajného
zboru na krajské úrady a okresné úrady od 1. 7. 2004, vrátane
zvýšenia hodnostného príplatku príslušníkom HZZ	                   -    76 mil. Sk

4)	nezvyšovať počty zamestnancov vo vzťahu k prístupovému			 procesu do EÚ, k realizácii reformy miestnej štátnej				 správy a k ozbrojeným a bezpečnostným zložkám

Po realizácii týchto opatrení by v roku 2004 výdavky na mzdy (vrátane finančného krytia úprav stupníc platových taríf zamestnancov príspevkovej sféry) medziročne vzrástli z 54 173 mil. Sk na 56 518 mil. Sk, t.j. o 2 345 mil. Sk, čo je 4,3 % (vrátane poistného 3,1 mld Sk).

Faktory ovplyvňujúce uvedený nárast miezd:

1) dopočet valorizácie pre zamestnancov vo verejnej službe
(5 % pre pedagogických zamestnancov a 8 % pre všeobecných
zamestnancov)						                     605 mil. Sk

2)	dopočet uplatnenia vyšších stupníc platových taríf
      pre pedagogických zamestnancov vysokých škôl,
VVZ a ostatných zamestnancov (za 8 mesiacov roku 2004) 
 po zohľadnení zdrojov MŠ  SR	   				          260 mil. Sk
	
3)  dopočet nového systému odmeňovania sudcov a 
prokurátorov od 1. 7. 2003 					            55 mil. Sk
            
4) valorizácia platov na rok 2004 (o 5 % od 1.7.2004)		       1 322 mil. Sk
a) štátnych a verejných zamestnancov, okrem zamestnancov
	                odmeňovaných podľa zdravotníckej stupnice platových taríf 
	                a profesionálnych vojakov 			    1 283 mil. Sk
	
	           b) ústavných činiteľov, sudcov a prokurátorov 	         39 mil. Sk

5) nerealizovanie niektorých výdavkov z kapitoly VPS v roku 2003          - 102 mil.Sk

6) rezerva na iné úpravy v priebehu roka				           205 mil. Sk

	Výdavkové tituly pod bodmi 1), 2) a 3) sú (vrátane príslušného poistného) súčasťou návrhu limitov rozpočtových kapitol. Výdavky uvedené pod bodmi 4) a 6) sú rozpočtované v kapitole VPS, kde je súčasne rozpočtovaná aj 3 % rezerva vo výške 50 mil. Sk v zmysle zákona č. 506/2001 Z.z. o financovaní základných škôl, stredných škôl a školských zariadení a o doplnení zákona NR SR č. 303/1995 Z.z. o rozpočtových pravidlách v znení neskorších predpisov. 

Napriek tomu, že v rámci kategórie 610 sa rozpočtuje valorizácia na rok 2004 vo výške 1,3 mld Sk, výdavky na mzdy a platy (kategória 610) sa medziročne znížili o 511,6 mil. Sk na 33,4 mld Sk. 
	
Na uvedenom medziročnom znížení sa výrazne podieľal presun časti finančných prostriedkov rozpočtovaných na valorizáciu a zmenu stupníc platových taríf v roku 2003 v kapitole VPS do bežných transferov vo výške 1,1 mld Sk v roku  2004.

Súčasne sa na medziročnom znížení kategórie 610 podieľal presun kompetencií v oblasti opatrovateľskej služby do bežných transferov (v objeme 604 mil. Sk), dorovnanie delimitačných protokolov (zvýšenie transferov na mzdy) 117 mil. Sk, presun kompetencií na VÚC a obce 60,0 mil. Sk z roku 2002. 

	Po posúdení týchto zámerov štátneho rozpočtu sa pri ďalšej kvantifikácii kategórie miezd a platov využijú podklady z analýzy k 1. 3. 2003, ktorú predložili jednotlivé kapitoly Ministerstvu financií SR do 31. marca 2003. 

	A. 2. Poistné a príspevok zamestnávateľa do poisťovní a NÚP

	V roku 2004 sa v nadväznosti na zníženie miezd a platov sa medziročne poistné zníži o 234,3 mil. Sk a dosiahne 11,8 mld Sk. 

A.3. Tovary a ďalšie služby

	V roku 2003 sa rozpočtujú na úrovni 32 mld Sk, pričom ich medziročný rast bol nižší, než predpokladaná miera inflácie. Celkový objem výdavkov na tovary a ďalšie služby v roku 2004 ovplyvnil proces delimitácií činností na samosprávne orgány. To znamená, že časť výdavkov, ktoré sa do roku 2003 rozpočtovali v rámci tovarov a ďalších služieb, sa bude rozpočtovať na položke "Transfery". To okrem iného znamená, že medziročné porovnanie výdavkov na tovary a ďalšie služby bude sťažené.

Rozpočtovanie celkových výdavkov na tovary a ďalšie služby v roku 2004 ovplyvnili najmä nasledovné faktory:
-	navrhované zvýšenie na úrovni jednotlivých rozpočtových kapitol o 5 %,
-	zabezpečenia niektorých nových úloh (voľba prezidenta, voľby do Európskeho                                           parlamentu – navrhujú sa uplatniť jednodňové voľby),
-	zvýšenie výdavkov v kapitole ministerstva obrany o 1,6 mld Sk,
-	zníženie vybraných tovarov a služieb (napr. spolufinancovanie PHARE o 0,5 mld Sk),
-	prechodné rozpočtovanie výdavkov určených na rezervu na prioritné projekty a výdavky (v objeme 4,0 mld Sk).

	Spolu sa výdavky na tovary a ďalšie služby navrhujú rozpočtovať na úrovni 39,4 mld Sk, čo je medziročne viac o 7,4 mld Sk. Konečný objem výdavkov na tovary a ďalšie služby ovplyvní spôsob použitia zdrojov z Európskej únie a rozdelenia rezervy na prioritné projekty a výdavky.
	A.4. Bežné transfery

A.4.1. Bežné transfery na platené poistné za zákonom určené skupiny osôb

Štátom platené poistné za zákonom určené skupiny osôb sa navrhuje rozpočtovať na úrovni 25,7 mld Sk, čo predstavuje medziročný nárast o 796,7 mil. Sk. 

Štátom platené poistné na zdravotné poistenie sa rozpočtuje na úrovni 17,3 mld Sk. Sk. V porovnaní s rozpočtom na rok 2003 sa zabezpečuje  nárast o 7,5 %.

Vo vzťahu k  Sociálnej poisťovni sú platby štátu na dôchodkové zabezpečenie a nemocenské poistenie 8 478,9 mil. Sk, čo je o 409 mil. Sk menej, ako v rozpočte na rok 2003. Zníženie je ovplyvnené zmenou počtu poistencov, ktorý vyplýva z predbežných údajov za rok 2002. Vymeriavacie základy zostávajú na úrovni roku 2003.

 A.4.2. Štátne sociálne dávky, dávky sociálnej pomoci, peňažné príspevky na kompenzáciu sociálnych dôsledkov ťažkého zdravotného postihnutia, dávky dôchodkového zabezpečenia

	Uvedené výdavky sa realizujú prostredníctvom  Ministerstva práce, sociálnych vecí a rodiny SR a krajských úradov. V dôsledku legislatívnych opatrení sa pôsobnosť týchto rozpočtových kapitol v zabezpečovaní jednotlivých dávok mení.

V  roku 2003 sa na dávky a príspevky spolu rozpočtovalo 33,4 mld Sk. Neprekročenie rozpočtovaného objemu je podmienené realizáciou zásadných opatrení, ku ktorým sa pristúpilo novelou zákona o  sociálnej pomoci. 

	Pri rozpočtovaní výdavkov na dávky a príspevky v roku 2004 sa zohľadnila najmä valorizácia sociálnych dávok vyplácaných v krajských úradoch o 5 %. Vo vyplácaní ostatných sociálnych dávok a príspevkov (najmä rodičovského príspevku, prídavkov na dieťa) sa medziročne nenavrhuje zvýšiť objem výdavkov.  

	Spolu sa navrhuje na dávky a príspevky rozpočtovať 34,6 mld Sk, čo je medziročne viac o 1,2 mld Sk. Z toho sa navrhuje rozpočtovať v krajských úradoch 22,6 mld Sk. V kapitole MPSVR SR sa navrhujú rozpočtovať výdavky v sume 12,0 mld Sk (v tejto sume je zahrnutý najmä celoročný objem finančných prostriedkov rozpočtovaný na vyplácanie prídavku na dieťa a  príspevku k prídavku na dieťa). 

	A.4.3. Dotácie nefinančným subjektom

	Dotácie nefinančným subjektom (bez dotácií v  súhrnnom finančnom vzťahu k  obciam a  VÚC) sa rozpočtujú v  objeme 14,4 mld Sk. 

Do poľnohospodárstva sa navrhuje vyčleniť suma 6 150,7 mil. Sk, ktorá je v  porovnaní s  minulým rokom čiastočne znížená vzhľadom na prisľúbené príjmy v oblasti poľnohospodárstva, ktoré majú byť hradené zo záručnej sekcie EAGGF. 

V železničnej doprave na financovanie výkonov vo verejnom záujme a kombinovanej dopravy sa navrhujú rozpočtovať bežné transfery na úrovni roku 2003 v sume 6 650,0 mil. Sk. 
 
V kapitole VPS sa pre podnikateľov navrhuje suma 631,9 mil. Sk na spolufinancovanie v rámci predvstupového fondu PHARE (620,1 mil. Sk) a program rozvoja vidieka SAPARD (11,8 mil. Sk).  

	V kapitole ministerstva hospodárstva sa navrhuje objem dotácií nefinančným subjektom v objeme 750,0 mil. Sk s tým, že ministerstvo hospodárstva navrhne ich konkrétne použitie. V tejto sume sú premietnuté i výdavkové tituly, ktoré sa doteraz rozpočtovali v kapitole VPS (vrátane výdavkov na cestovný ruch v objeme 80 mil. Sk).

	Predpokladaný objem dotácií nefinančným subjektom – podnikateľom je v tabuľke č.2. Ich konkrétny rozpočtovaný objem sa navrhuje posúdiť v rámci posúdení priorít vlády (aj na základe stanovísk príslušných rozpočtových kapitol).

	A.4.4. Súhrnný finančný vzťah k obciam a vyšším územným celkom
	
	Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC sa v roku 2004 navrhuje v objeme 18,2 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 2,4 mld Sk (resp. o 15,0 %). Z toho bežné výdavky predstavujú 13,5 mld Sk (rast o 9,8 %) a kapitálové výdavky 4,7 mld Sk (rast o 33,3 %). 

	Rast kapitálových výdavkov súvisí s delimitáciou zdravotníckych zariadení z ministerstva zdravotníctva. V rámci rozpočtovania bežných výdavkov sa osobitne posudzovali výdavky na tzv. prevádzkové náklady, (t.j. najmä výdavky na tovary a ďalšie služby na úsekoch školstva, správy, sociálneho zabezpečenia, príspevky neštátnym školám a neštátnym školským zariadeniam, príspevky neštátnym subjektom). Tieto sa navrhujú medziročne zvýšiť o 5 % a na úseku školstva o 17,0 %. 
	Súhrnný finančný vzťah k obciam

	Súhrnný finančný vzťah k obciam sa v roku 2004 navrhuje v objeme 8,5 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 753,2 mil. Sk (resp. o 9,8 %). Z toho bežné výdavky predstavujú 6,1 mld Sk (rast o 13,7 %) a kapitálové výdavky 2,4 mld Sk (rast o 1,1 %). 

 a. pôvodné kompetencie

	Dotácia na pôvodné kompetencie sa navrhuje rozpočtovať v objeme 3,2 mld Sk. 	

	Na úrovni rozpočtu na rok 2003 sa navrhujú rozpočtovať: 

- dotácie na výkon samosprávnych funkcií,
	- dotácie na mestskú verejnú dopravu (bežné i kapitálové výdavky),
	- dotácia na dokončovanie objektov základných škôl a ich technickej vybavenosti v rámci bývalej KBV,
	- dotácia na riešenie individuálnych potrieb obcí na zabezpečenie výkonu ich samosprávnych funkcií.
	- dotácia na účely podľa § 4 ods.9 zákona č. 194/1990 Zb. 

	Dotácia na výstavbu Most Košická vrátane odstránenia starej ekologickej záťaže – nadväzne na uznesenie vlády č.241/2001 a uznesenie vlády 57/2002 sa navrhuje rozpočtovať pri medziročnom zvýšení o 25,0 mil. Sk.
	
b.	Dotácie na prenesené kompetencie v zmysle zákona č. 416/2001 Z. z.

Dotácie na prenesené kompetencie sa navrhujú rozpočtovať v objeme 5,3 mld Sk, čím sa zabezpečuje ich medziročný rast o 15,9 %. Pri medziročnej stagnácii dotácie na kapitálové výdavky sa dotácia na bežné výdavky rozpočtuje v objeme 4,4 mld Sk pri raste o 20,0 %. Na uvedenom raste sa podieľa najmä zvýšenie bežných výdavkov na úseku školstva o 22,3 %, navýšenie o 5 % na tovary a ďalšie služby, valorizácia platov zamestnancov verejnej služby, odvodov do poistných fondov. 

Matriky – na ich činnosť sa v roku 2004 navrhuje 135,0 mil. Sk. Z uvedenej sumy pripadá na mzdy, platy a ostatné osobné vyrovnania 83,7 mil. Sk, odvody fondom a NÚP 31,6 mil. Sk a tovary a ďalšie služby 19,7 mil. Sk. Takto navrhnutý rozpočet predstavuje nárast oproti roku 2003 o 9,6 mil. Sk.

Kultúra – dotácia  sa navrhuje v sume 3,2 mil. Sk. Ide o bežné výdavky, ktoré budú rásť o 0,2 mil. Sk. 

Školstvo – na úseku školstva na zabezpečenie prevádzkových nákladov sa navrhuje suma 3 729,8 mil. Sk vrátane 3 % rezervy podľa zákona 506/2001 Z. z. Oproti roku 2003 je to zvýšenie prevádzkových nákladov o 679,8 mil. Sk.
	
	Z celkovej navrhovanej sumy 3 729,8 mil. Sk na rok 2004 pripadá na 3 % rezervu 111,9 mil. Sk, ktorá sa rozpočtovo zabezpečuje v rámci kapitoly VPS (mzdy, platy a ostatné osobné vyrovnania a odvody do fondov pre zamestnancov školstva sú rozpočtované v kapitolách krajských úradov).

	Dotácia na kapitálové výdavky zostáva na úrovni roku 2003.
  
	Sociálna pomoc – na úseku sociálnych vecí sa dotácia na bežné výdavky navrhuje v sume 504,0 mil. Sk, čo je oproti upravenej základni roku 2003 viac o 52,4 mil. Sk. K úprave základne pre nápočet na rok 2004 na tomto úseku došlo z titulu dodatočných úprav rozpočtu na rok 2003 o sumu 36,3 mil. Sk.

	Dotácia  na kapitálové výdavky zostáva na úrovni roku 2003.

	Dotácia na presun agendy aparátov okresných úradov do obcí sa na bežné výdavky rozpočtuje v sume 106,4 mil. Sk. Z toho:

* na úsek školstva 	         103,2 mil. Sk,
* na úsek sociálnej pomoci      1,0 mil. Sk,
* na úsek zdravotníctva            2,2 mil. Sk.

	V návrhu „Východísk ...“ za obce nie sú rozpočtované finančné prostriedky  - dotácia na kompetencie, ktoré prechádzajú v zmysle zákona č. 416/2001 Z.z. do obcí s účinnosťou od l. januára 2003. Ide o činnosti na úseku špecializovaného stavebného úradu pre miestne komunikácie a stavebného konania. Uvedené činnosti sú v tejto etape prípravy štátneho rozpočtu na rok 2004 rozpočtovo zabezpečované v rámci kapitol krajských úradov.

Súhrnný finančný vzťah k vyšším územným celkom  

Súhrnný finančný vzťah k VÚC sa v roku 2004 navrhuje v objeme 8,6 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 489,3 mil. Sk (resp. o 6,0 %). Z toho bežné výdavky predstavujú 7,5 mld Sk (rast o 6,9 %) a kapitálové výdavky 1,1 mld Sk (rast o 0,4 %). Na uvedenom raste sa podieľa najmä zvýšenie výdavkov na tovary a ďalšie služby o 5 % a na úseku školstva o 9,9 %, valorizácia platov zamestnancov verejnej služby, odvodov do poistných fondov. 

Výdavky pre úrady vyšších územných celkov sa navrhujú v sume 586,7 mil. Sk, čo predstavuje medziročný nárast po 7,4 %. Pri stagnácii dotácie na kapitálové výdavky rastie dotácia na bežné výdavky o 8,6 %.  V súvislosti s realizáciou uznesenia vlády SR č. 947/2002 (prístupový proces EÚ) sa zvyšuje počet zamestnancov úradov vyšších územných celkov o 24 osôb (3 zamestnanci na každý úrad)

V návrhu východísk nie je premietnutá delimitácia zamestnancov aparátu krajských a okresných úradov, ktorí zabezpečujú opatrovateľskú službu a v rámci delimitácie budú presunutí na vyššie územné celky. O sumy oddelimitovaných finančných prostriedkov z kapitol krajských úradov bude upravený rozpočet kapitoly Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC počas dopracovania návrhu rozpočtu na rok 2004.

Doprava – pre úsek dopravy na poskytnutie dotácií prepravcom zabezpečujúcim prepravu osôb vo verejnej pravidelnej autobusovej doprave – výkony vo verejnom záujme sa v rozpočte na rok 2004 navrhuje suma 1 079,4 mil. Sk (t.j. na úrovni roku 2003).  

V návrhu východísk na rok 2004 na úseku dopravy nie je premietnutý prechod kompetencií k 1. januáru 2004 podľa zákona č. 416/2001 Z. z. o prechode niektorých pôsobnosti z orgánov štátnej správy na obce a na vyššie územné celky na úseku pozemných komunikácií, nakoľko nie sú k dispozícií údaje o rozpočte presúvaných kompetencií. 

Kultúra – na úseku kultúry je zohľadnený nárast výdavkov v súvislosti s valorizáciou platov zamestnancov verejnej služby, dopočtu odvodov do poistných fondov. Na prevádzkové výdavky sa neuvažuje so žiadnym nárastom. Celkový nárast výdavkov z titulu valorizácie platov zamestnancov vo verejnej službe a zvýšených odvodov do poistných fondov je 55,8 mil. Sk. 

Školstvo – na úseku školstva sa celkové bežné výdavky rozpočtujú v sume 2 521,9 mil. Sk.  Po odpočítaní  3 % rezervy rozpočtovanej v kapitole VPS predstavujú navrhované výdavky 2 446,3 mil. Sk, čomu zodpovedá medziročný nárast prevádzkových výdavkov na tovary a ďalšie služby a nárast transferov pre tzv. neštátne subjekty o 9,9 %. Mzdové prostriedky a odvody do poistných fondov sú rozpočtované v kapitolách krajských úradov. Dotácia na kapitálové výdavky sa rozpočtuje v objeme 754,4 mil. Sk.
	
	Sociálna pomoc – na úseku sociálnej pomoci sa rozpočtuje dotácia v sume 2 760,8 mil. Sk (rast o 6,5 %). V návrhu východísk je okrem nárastu prevádzkových výdavkov na tovary a ďalšie služby zohľadnený aj nárast transferov pre tzv. neštátne subjekty o 5 %. 

Rekapitulácia nárastu výdavkov na tovary a ďalšie služby a bežné transfery (v tis. Sk):

Úsek 		 	Rozpočet      Zvýšenie  Nové úlohy   Spolu nárast   Východiská 
		   	2003		2004					      2004
Úrady VÚC		270 485 	13 525	        2 160	     15 685	    286 170
Doprava	         1 079 446			        	          		 1 079 446
Školstvo*	         2 293 779         228 084			   228 084         2 521 863
Sociálna pomoc	986 169	49 308	     		     49 308         1 035 477
S p o l u	         4 629 879         290 917         2 160   	   293 077	 4 922 956

*) vrátane 3 % v kapitole VPS

Zdravotníctvo – v návrhu východísk sa uvažuje s rozpočtom kapitálových výdavkov v sume 1 140,0 mil. Sk. Táto suma vychádza z údajovej základe Registra investícií MF SR. Základňa na rok 2003 nie je stanovená, nakoľko v súčasnom období nie sú k dispozícií údaje o prostriedkoch, ktoré budú predmetom delimitácie z Ministerstva zdravotníctva SR na obce a na vyššie územné celky. Proces delimitácie kapitálových výdavkov na rok 2003 je v štádiu odsúhlasovania a podpisovania medzi odovzdávajúcim MZ SR a preberajúcimi vyššími územnými celkami a obcami.
	Z uvedeného dôvodu aj návrh kapitálových výdavkov pre východiská na rok 2004 nie je rozdelený na obce a na vyššie územné celky.

A.4.5. Odvody do rozpočtu Európskych spoločenstiev

	Tieto odvody by mali v roku 2004 dosiahnuť 9 587 mil.  Sk, ktoré je potrebné vyčleniť ako nový výdavkový titul (kapitola č. III).

	 A.5. Splácanie úrokov a ostatné platby súvisiace s úvermi  	

	Výdavky kapitoly Štátny dlh v roku 2003 sa rozpočtujú v objeme 34,8 mld Sk. 

	V roku 2004 sa výdavky kapitoly Štátny dlh navrhujú rozpočtovať na úrovni 31,8 mld Sk, čo predstavuje medziročné zníženie o 3 mld Sk. Na nižšie výdavky má napriek nominálnemu rastu štátneho dlhu vplyv najmä znížená úroková sadzba, za ktorú ministerstvo financií začalo a predpokladá sa, že aj naďalej bude vydávať štátne cenné papiere a dôsledok priaznivého vplyvu kurzu Sk voči zahraničným menám.

	B. Kapitálové výdavky 

     	Kapitálové výdavky sa navrhujú rozpočtovať v sume 32,9 mld Sk, čo je o 0,4 mld Sk viac, než v roku 2003 (časť týchto výdavkov v sume 1,1 mld Sk je alokovaná v rámci rezervy na prioritné projekty a výdavky). Prehľad o výdavkoch vo vybraných kapitolách je uvedený v tabuľke: 

U k a z o v a t e ľ	ŠR 2003	Návrh 2004	Rozdiel 2004-2003	
Objem kapitálových výdavkov	32,5	32,9	0,4	
z toho:				
Vo vybraných kapitolách	24,5	26,6	2,1	
V tom:				
Ministerstvo vnútra	1,5	1,3	-0,2	
Ministerstvo financií	1,4	1,2	-0,2	
Ministerstvo životného prostredia	1,2	1,4	0,2	
Ministerstvo školstva	1,4	1,3	-0,1	
Ministerstvo zdravotníctva	2,4	1,4	-1,0	
Ministerstvo pôdohospodárstva	2,6	2,3	- 0,3	
Ministerstvo dopravy, pôšt a tel.	10,2	11,2	1,0	
Ministerstvo hospodárstva	0,3	1,8	1,5	
Súhrnný vzťah v obciam a VÚC	3,5	4,7	1,2	

	V  rámci navrhovaného objemu sa zabezpečujú v rozsahu 15,5 mld Sk (47,1 % celkového objemu kapitálových výdavkov) nasledovné významné úlohy, na ktoré sa medziročne zvyšujú rozpočtované výdavky o 3,0 mld Sk:   

	- investícia PSA Peugeot Citroen v sume 1 742,5 mil. Sk; v tom ministerstvo hospodárstva 1 336,8 mil. Sk, ministerstvo životného prostredia 274,5 mil. Sk a ministerstvo dopravy, pôšt a  telekomunikácií 131,2 mil. Sk. Ide o nový výdavkový titul (v roku 2003 sa zdroje v objeme 2,2 mld Sk zabezpečili prerozdelením rozpočtu).

	- v kapitole ministerstva dopravy, pôšt a  telekomunikácií SR sa na výstavbu diaľnic a rýchlostných ciest vyčleňuje 8,5 mld Sk a na výstavbu a rekonštrukciu ostatnej cestnej siete 1,2 mld Sk. Na modernizáciu železničných dopravných ciest sa navrhuje vyčleniť 1,4 mld Sk, čo je medziročne viac o 1,0 mld Sk.

- v kapitole Všeobecná pokladničná správa sa navrhuje vyčleniť na spolufinancovanie  projektov ISPA 2 132 mil. Sk, 

- vo väzbe na uznesenie vlády SR č. 241/2001 k návrhu na prevzatie štátnej záruky vládou SR za úvery na financovanie  "Premostenia Dunaja v Bratislave-Most Košická" v kapitole Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC v sume 625,0 mil. Sk.       
 
	V návrhu limitov výdavkov príslušných rozpočtových kapitol sa navrhujú rozpočtovať v sume 468,6 mil. Sk i také kapitálové výdavky, ktoré sa v roku 2003 rozpočtovali v sume 1,8 mld Sk (bez projektu ISPA) v  kapitole VPS. Ide najmä o nasledujúce výdavkové tituly:
- Ministerstvo pôdohospodárstva 198,0 mil. Sk (protipovodňová ochrana),
- Ministerstvo hospodárstva 150,0 mil. Sk (budovanie priemyselných parkov),
- Ministerstvo financií 104,0 mil. Sk (v tom daňová reforma 100,0 mil. Sk),
- Ministerstvo práce, sociálnych vecí a rodiny 16,6 mil. Sk (výrobné družstvá).

	V rámci celkového objemu kapitálových výdavkov je premietnutý predpokladaný vplyv delimitácie zdravotníckych zariadení k  termínu od l.1.2003 z  ministerstva zdravotníctva do VÚC v sume 1 150,0 mil. Sk, z toho 10 mil. Sk na stredné zdravotnícke školy  (podľa finančných potrieb na delimitované investičné akcie vyplývajúcich z  Registra investícií MF SR).  

C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie

	Prostredníctvom výdavkov štátneho rozpočtu budú rozpočtové kapitoly čerpať 14,2  mld Sk zo zdrojov Európskej únie. Štruktúra týchto zdrojov je špecifikovaná v kapitole III. Časť týchto prostriedkov (v sume 2,9 mld Sk – špeciálna kompenzačná platba), je už rozpočtovaná v rámci tovarov a ďalších služieb v kapitole VPS a bežných transferov v kapitole ministerstve pôdohospodárstva). Po zohľadnení tejto skutočnosti sa v rámci bilancie v časti  C. Použitie zdrojov z rozpočtu Európskej únie, rozpočtuje suma 11,3 mld Sk.

D. Výdavky na finančné transakcie 

	V rámci tejto výdavkovej kategórie sa rozpočtujú tituly, ktoré majú charakter finančných transakcií (poskytovanie úverov a pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny). Pri vykazovaní štátneho rozpočtu v metodike ESA 95 sa tieto položky vylučujú. V roku 2004 sa navrhujú rozpočtovať v objeme 984,6 mil. Sk. 

	Vklady do EBOR a medzinárodných inštitúcií a fondov sa v roku 2004 predpokladajú na úrovni 668,0 mil. Sk. 

	Návratné finančné výpomoci pre Sociálnu poisťovňu a NÚP na rok 2004 na reformu sociálnych dávok sa rozpočtujú na úrovni  316,6 mil. Sk, čo je medziročne viac o 228,9 mil. Sk. 

	V predchádzajúcich rokoch sa v rámci tejto položky rozpočtovali i pôžičky v rámci programu znižovania energetickej náročnosti a využitia alternatívnych zdrojov energií v sume 22 mil. Sk. Pretože sa navrhuje prehodnotenie spôsobu uplatňovania tohto nástroja (z formy návratnej finančnej výpomoci poskytovanej ministerstvom financií) nerozpočtujú sa tieto výdavky v rámci tejto položky, ale v rámci limitu ministerstva hospodárstva. Bude potrebné navrhnúť nové zásady uplatňovania tohto programu (pri zachovaní návratnosti týchto prostriedkov).

VIII. Rezerva vlády na prioritné projekty a výdavky

Výdavkové limity jednotlivých rozpočtových kapitol sú vo východiskách rozpočtu na rok 2004 navrhnuté tak, aby finančne pokrývali zabezpečovanie základných funkcií štátnych inštitúcií. Rozvojové projekty budú v roku 2004 financované najmä zo zdrojov EÚ. Niektoré rozvojové projekty, resp. ostatné výdavky nad rámec limitov kapitol, boli však sústredené aj do Rezervy na prioritné projekty a výdavky. O jej použití bude rozhodovať vláda SR v procese schvaľovania štátneho rozpočtu.

Rozpočtové kapitoly pripravia a predložia ministerstvu financií spolu s návrhom svojich rozpočtov aj návrh nových výdavkových titulov (vrátane určenia priorít), spolu s potrebou ich zdrojového krytia. Ministerstvo financií zosumarizuje navrhované výdavkové tituly a odporučí vláde spôsob ich financovania. V súčasnej etape prípravy štátneho rozpočtu na rok 2004 predstavuje Rezerva na prioritné projekty a výdavky 5,1 mld Sk a rozpočtuje sa v kapitole Všeobecná pokladničná správa. 

Predmetom rozhodovania vlády o rozdelení zdrojov z Rezervy na prioritné projekty a výdavky môžu byť nielen kapitálové výdavky, ale aj bežné výdavky na tovary a služby, resp. mzdové prostriedky a rôzne transfery. O zaradení jednotlivých výdavkových titulov do rozpočtu bude v plnej miere rozhodovať vláda na základe jej politických priorít.

V tomto štádiu prípravy rozpočtu na rok 2004 nie sú v limitoch jednotlivých kapitol zohľadnené napríklad nasledovné výdavkové tituly, o ktorých sa predpokladá, že ich krytie budú kapitoly požadovať:

Kancelária Národnej rady SR
Rekonštrukcia paláca Bratislavského hradu

Úrad vlády SR
Rekonštrukcia UZ Rusovce

Slovenská informačná služba
Nové úlohy

Ministerstvo zahraničných vecí SR
Oficiálna zahraničná pomoc uzn. vl. 332/2002

Ministerstvo vnútra SR
Digitálna hromadná rádiokomunikačná sieť (zvýšenie obstarávacej ceny)

Ministerstvo školstva SR
Novostavba Centra vedecko-technických informácií v Bratislave

Ministerstvo kultúry SR
Novostavba SND (zriaďovacie náklady, mzdové náklady, zvýšenie obstarávacej ceny)
Rekonštrukcia a modernizácia areálu Slovenskej národnej galérie
Rekonštrukcia a dostavba objektu Štátnej opery v Banskej Bystrici

V rámci priorít vlády bude možné uvažovať aj so zvýšením miezd v štátnej a verejnej správe o viac, ako je vo východiskách navrhovaných 5 %. Každé zvýšenie o ďalšie 1 % od 1. júla by zvýšilo výdavky štátneho rozpočtu v roku 2004 na mzdy a platy o 257 mil. Sk.

IX. Rozpočtovanie výdavkov podľa vybraných rozpočtových kapitol

	1. Výdavky na obranu

	Ministerstvo obrany by malo v roku 2004 disponovať zdrojmi v objeme 24,3 mld Sk, čo je 1,9 % predpokladanej tvorby HDP. Z toho 1 mld Sk predstavuje deblokácia zahraničného dlhu. Zo štátneho rozpočtu sa pre ministerstvo obrany navrhuje vyčleniť 23,3 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 1,7 mld Sk (resp. 7,4 %). 

	Výdavky na NP PRENAME sa v príslušných kapitolách rozpočtujú na úrovni roku 2003 (t.j. 1 275,0 mil. Sk, z toho 1,0 mld Sk v rozpočte ministerstva obrany). 

	2. Výdavky na verejné vysoké školy

	Od roku 2003 sa rozpočtujú výdavky na vysoké školstvo v pôsobnosti Ministerstva školstva SR po ich transformácii na verejné vysoké školy prostredníctvom bežného a kapitálového  transferu. 
Novou zákonnou úpravou sa vytvorili predpoklady pre viaczdrojové financovanie vysokoškolského vzdelávania, zvýšila sa právomoc vysokých škôl rozpísať výdavky na príslušné fakulty podľa vlastných zámerov a potrieb, ale aj zodpovednosť za efektívne použitie týchto prostriedkov bez vzniku zadlženosti. 

Bežný transfer pre 19 verejných vysokých škôl v roku 2003 dosiahne objem 7,8 mld Sk (vrátane zdrojov, ktoré budú čerpať z VPS). Na rok 2004 sa navrhuje transfer na úrovni 8,3 mld Sk, čo predstavuje medziročný rast o 6,4 %. Kapitálový transfer v roku 2004 predstavuje 1,0 mld Sk.

Ďalším disponibilným zdrojom príjmov verejných vysokých škôl sú ich výnosy z hlavnej a podnikateľskej činnosti (vlastné výkony), tuzemské a zahraničné granty spolu  v sume cca 1,1 mld Sk (aj bez vplyvu školného podľa pripravovanej novely vysokoškolského zákona). 

Výdavky na zriadenie Univerzity J. Selyeho v Komárne sa budú realizovať z celkového transferu vyčleneného na chod vysokých škôl. 

3. Výdavky na základné a stredné školstvo

Finančné zabezpečenie základného a stredného školstva (regionálneho školstva) sa realizuje prostredníctvom viacerých rozpočtových kapitol (predovšetkým Súhrnný finančný vzťah k obciam a VÚC, krajské úrady, rezort ministerstva školstva). 

Prostredníctvom kapitoly súhrnný finančný vzťah sa zabezpečuje činnosť základných škôl (obce) a stredných škôl (VÚC) a školských zariadení. Mzdové výdavky uvedených škôl, ako aj špeciálne školstvo (vrátane pedagogicko-psychologických poradní) sa rozpočtovo zabezpečujú prostredníctvom kapitol krajských úradov. V rámci kapitoly ministerstva školstva sa pre regionálne školstvo rozpočtujú prostriedky (napr. pre INFOVEK, učebnice). 

Výdavky alokované na regionálne školstvo (v mil.Sk):

						
	Rozpočet 2001	Rozpočet 2002	Rozpočet 2003	Rozpočet 2004                                                                         	Rozdiel	Nárast 2004/2003	Nárast 2004/2001	
	1	2	3	4	4-3	4/3	4/1	
Bežné výdavky	26 484,0	29 206,0	33 361,6	35 841,8	2 480,2	7,43 %	35,3  %	
Kapitálové výdavky	1 181,4	2 124,2	 2 371,8	2 480,2   	42,1	1,8 %	104,3  %	
 Spolu	27 665,4	31 330,2	35 733,4	38 255,7   	2 522,3	7,06 %	38,3 %	
	
Okrem uvedených prostriedkov sa rozpočtujú v rámci MŠ SR i ďalšie prostriedky na realizáciu úloh súvisiacich s regionálnym školstvom (napr. metodické centrá, súťaže).

	Mzdové náklady pokrývajú nárokové zložky miezd, nenárokové zložky sa navrhujú vo výške 6 % k nárokovým zložkám miezd pre pedagogických zamestnancov a 2 % pre ostatných zamestnancov. Tieto finančné prostriedky sú rozpočtované ako bežný transfer v kapitolách krajských úradov. V rámci bežných výdavkov sa v kapitolách krajských úradov rozpočtujú mzdové náklady vrátane odvodov pre zamestnancov na úseku školstva v objeme 25 694,0 mil. Sk. V kapitole VPS sú na uvedený účel vyčlenené zdroje vo výške 794,7 mil. Sk (v rámci 3 % rezervy).

4. Výdavky na bytovú výstavbu

Na realizáciu bytovej politiky v roku 2004 sa navrhujú výdavky v sume 7 375,0  mil. Sk, čo je na úrovni roka 2003. 

Najdynamickejší rast sa predpokladá v štátnom príspevku na hypotekárne úvery (o 58,2 %). Štátna prémia v stavebnom sporení sa oproti minulému roku zvyšuje o 285,0 mil. Sk. Pre Štátny fond rozvoja bývania sa navrhujú bežné transfery na úrovni roku 2003. Kapitálové výdavky na výstavbu služobných bytov sa nenavrhujú.
	
	Návrh výdavkov podľa jednotlivých prvkov bytovej politiky (v mil. Sk):

Roky	Rozpočet               2003	Východisko             rozpočtu 2004	Rozdiel	
Štátny fond rozvoja bývania	2 550,0	2 550,0	0	
Program rozvoja bývania  (MVRR SR)	1 194,9	1 095,0	-  99,9	
Výstavba služobných bytov	   470,1	0	- 470,1	
Štátna prémia v stavebnom sporení	2 670,0	 2 955,0	+ 285,0	
Štátny príspevok k hypotekárnym úverom	   490,0	    775,0	+ 285,0	
Sumár	       7  375,0	7 375,0	0,0	
5. Výdavky na budovanie a údržbu ciest a diaľnic

Prehľad výdavkov štátneho rozpočtu na výstavbu, opravy  a údržbu diaľnic a ciest – vrátane výdavkov na Most Košická (v mil. Sk):

R o k	Výstavba diaľnic	Výstavba a rekonštrukcia  ciest	Opravy a údržba diaľnic a ciest	Most Košická	Spolu	Spolu	
 	 	 	 		Bežné ceny	Stále ceny roku 1995	
2001	7 998,1	956,2	1 932,7		10 887,0	5 955,7	
2002	10 597,6	1 244,4	1 952,0		13 794,0	7 294,5	
2003	8 500,0	1 200,0	2 252,0	600,0	12 552,0	 6 039,9	
2004	8 500,0	1 200,0	2 364,6	625,0	12 705,3	 6 113,7	

Na opravy a údržbu diaľnic a ciest sa navrhujú rozpočtovať výdavky pri medziročnom raste o 5 %.

Okrem uvedených zdrojov sa na výstavbu diaľnic a ciest využijú i zdroje z Európskej únie a z rozpočtu kapitoly VPS (zdroje na spolufinancovanie) predbežne kvantifikované na úrovni  426 mil. Sk. 

6. Výdavky na železnice 

Značný objem výdavkov štátneho rozpočtu smeruje do oblasť železníc SR.

V železničnej doprave na financovanie výkonov vo verejnom záujme a na kombinovanú dopravu sa navrhujú rozpočtovať bežné transfery na úrovni roku 2003 v sume 6 650,0 mil. Sk. 

Na modernizáciu železničných dopravných ciest sa navrhuje vyčleniť 1,4 mld Sk, čo je medziročne viac o 1,0 mld Sk. Zo zdrojov ISPA by malo smerovať do železníc 1,8 mld Sk. Zo zdrojov rozpočtovaných v kapitole VPS sa na spolufinancovanie projektov, ktoré budú smerovať do železníc, použije 1,6 mld Sk. Spolu sa tak vytvára priestor na modernizáciu železničnej infraštruktúry v objeme 4,8 mld Sk.

7. Rozpočtovanie zdrojov pre zdravotníctvo 

V roku 2004 sa pre zdravotníctvo vyčleňujú zo štátneho rozpočtu zdroje na úrovni 22,1 mld Sk.
									v mil. Sk
	Rozpočet 2003	Rozpočet 2004	Rozdiel	Medziročný nárast	
Poistné platené štátom	16 054,3	17 260,2	1 205,9	+ 7,5 %	
Výdavky na zdravotníctvo (vrátane VÚC a obcí)  - bez poistného plateného štátom	  4 651,3	  4 884,5	  233,2		
V tom:	  	 			
Bežné výdavky (bez VÚC a obcí)	2 249,4	2 302,5	53,1	2,4 %	
 Z toho úver od SB	     400,0	  400,0	0	0 %	
Kapitálové výdavky	2 401,9	2 582,0	180,1	7,5 %	
Z toho obce a VÚC	*	1 150,0			

* o výške  delimitovaných prostriedkov z  MZ SR do VÚC nie je v súčasnosti rozhodnuté

Zámerom ministerstva financií je rozpočtovať poistné platené štátom do zdravotníctva pri rešpektovaní predpokladanej miery inflácie v roku 2004, t.j. na úrovni 17,3 mld Sk.

Objem kapitálových výdavkov (vrátane prostriedkov, ktoré sa budú delimitovať do vyšších územných celkov) sa navrhuje rozpočtovať taktiež pri zohľadnení miery inflácie. To znamená, že sa zvýšia o 180,1 mil. Sk na 2 582,0 mil. Sk.

	Pri rozpočtovaní bežných výdavkov ministerstvo financií zohľadňuje skutočnosť, že časť týchto prostriedkov (rozpočtovaná v rámci kapitoly ministerstva zdravotníctva) sa nevzťahuje bezprostredne len na zdravotníctvo. Pri ich rozpočtovaní sa uplatňujú prístupy, ako k ostatným rozpočtovým kapitolám (napr. pri rozpočtovaní mzdových výdavkov). 

	Ďalšie výdavky na zdravotníctvo sa budú realizovať aj v rezorte vnútra, ministerstva obrany, resp. v ďalších oblastiach.

8. Výdavky na vedu a techniku

Výdavky na vedu a techniku sa navrhujú medziročne zvýšiť zo 4,2 mld Sk na 4,4 mld Sk. Zdroje na vedu sa dodatočne zvýšia aj o prostriedky Európskej únie.
Vo výdavkoch na vedu a techniku nie je v kapitole Ministerstva školstva SR  zahrnutý osobitný príspevok SR do rozpočtu Európskych Spoločenstiev (transfer do zahraničia) na VI. Rámcový program EÚ pre výskum a technický rozvoj, ktorý sa rozpočtoval v roku 2003 v objeme 500 mil. Sk (po vstupu do EÚ nebude SR platiť tento príspevok osobitne). 
V rámci vnútorných politík ES (resp. vnútorných opatrení) sa predpokladá čerpanie ďalších finančných prostriedkov na výskum a rozvoj technológií a komunitárne programy (spolu 900 mil. Sk). Tieto výdavky sa budú formou grantov poskytovať riešiteľovi priamo alebo prostredníctvom koordinátorov.

	Vo vnútornej štruktúre výdavkov dochádza k medziročnému zvýšeniu výdavkov na výskum a vývoj z 3,6 mld Sk na takmer 4,2 mld Sk (o 600 mil. Sk). Je to najmä v dôsledku nárastu výdavkov na mzdy (430,0 mil. Sk),  výskum a vývoj na vysokých školách (o 100,0 mil. Sk), Agentúru na podporu vedy a techniky (o 100,0 mil. Sk). Štruktúru výdavkov podľa programov dohodne Ministerstvo školstva SR so správcami ostatných rozpočtových kapitol.
	Výdavky na spolufinancovanie projektov  programov ES  sa zabezpečí v prostriedkov na vedu a techniku a z mimorozpočtových zdrojov. 

X. Návrh rozpočtov ostatných zložiek verejných financií na rok 2004

Za predpokladu zostavenia návrhov rozpočtov Sociálnej poisťovne, Národného úradu práce a zdravotných poisťovní (návrhov rozpočtov fondov sociálneho zabezpečenia) v legislatívnych podmienkach roku 2003, na základe predbežných kvantifikácií ministerstva financií a stavu informácií známych v súčasnom období,  by výsledky hospodárenia ostatných zložiek verejného rozpočtu (t. j. bez štátneho rozpočtu) v bežnom roku na hotovostnom princípe mali byť prebytkové vo výške 6 176,4 mil. Sk.  

A. Vzhľadom na realizovaný proces decentralizácie, rizikom hospodárenia ostatných zložiek verejných financií zostávajú rozpočty obcí a rozpočty vyšších územných celkov. Na základe predbežných kvantifikácií a stavu informácií známych v súčasnom období, Ministerstvo financií SR v roku 2004 predpokladá vyrovnanú bilanciu hospodárenia obcí a vyšších územných celkov. 

B. Návrh rozpočtu Sociálnej poisťovne na rok 2004 je zostavený v legislatívnych podmienkach roku 2003. V celkových príjmoch v sume 114 897,4 mil. Sk sa premieta prevod finančných prostriedkov z roku 2003 vo výške 8 114,7 mil. Sk. Takýto zostatok prostriedkov z roku 2003 sa predpokladá pri realizácii valorizácie dôchodkov o 6 % od 1. júla 2003  v objeme cca 2,5 mld Sk.

Príjmy bežného roka sa predpokladajú vo výške 106 782,7 mil. Sk, pri medziročnom raste čistého výberu poistného na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie od ekonomicky aktívneho obyvateľstva o 8,8 % (v príjmoch nie je zohľadnený úver od Svetovej banky na realizáciu Projektu správy sociálnych dávok). Platby štátu na nemocenské poistenie a dôchodkové zabezpečenie sa predpokladajú na úrovni 8 478,9 mil. Sk, čo je o 409,1 mil. Sk menej ako v rozpočte na rok 2003. Vymeriavacie základy zostávajú na úrovni roku 2003. 

Výdavky bežného roka sa predpokladajú vo výške 106 544,5 mil. Sk, v ktorých sa premieta aj valorizácia dôchodkov o 8 % s účinnosťou od 1. júla 2004 v objeme 3 504,0 mil. Sk (každé zvýšenie valorizácie dôchodkov od 1. júla o 1 % do konca roka predstavuje objem 438,0 mil. Sk) a výdavky správneho fondu vo výške 3,0 % príjmov z poistného v bežnom roku. Ministerstvo financií SR predpokladá v bežnom roku prebytkové hospodárenie Sociálnej poisťovne vo výške 238,2 mil. Sk. 

C. V návrhu rozpočtu zdravotných poisťovní ministerstvo financií predpokladá celkové príjmy v objeme 68 541,9 mil. Sk, z toho prostriedky z predchádzajúceho roka vo výške cca 3 000 mil. Sk. 

Príjmy bežného roka predpokladá v sume 65 541,9 mil. Sk. Výber poistného od ekonomicky aktívneho obyvateľstva sa predpokladá pri medziročnom raste o 9,5 %. Výdavky predpokladá vo výške 65 541,9 mil. Sk, z toho splátky návratných finančných výpomocí v objeme 223,7 mil. Sk. Výdavky správnych fondov sa predpokladajú vo výške 2 561,5 mil. Sk. V návrhu rozpočtu bežného roka sa predpokladá prebytkové hospodárenie zdravotných poisťovní vo výške 223,7 mil. Sk. Problém krytia záväzku DZP Perspektíva v likvidácii sa bude riešiť samostatne a neovplyvní hospodárenie zdravotných poisťovní v bežnom roku.

D. V návrhu rozpočtu Národného úradu práce na rok 2004 sa predpokladajú celkové príjmy v objeme 22 624,4 mil. Sk, pri zostatku prostriedkov z predchádzajúceho roka v objeme 9 645,1 mil. Sk.  

Príjmy bežného roka sa predpokladajú na úrovni 12 979,3 mil. Sk, pri medziročnom raste výberu poistného od ekonomicky aktívneho obyvateľstva o 9,0 % (v príjmoch nie je zohľadnený úver od Svetovej banky na realizáciu Projektu správy sociálnych dávok) a výdavky vo výške 9 981,5 mil. Sk, z toho výdavky na aktívnu politiku trhu práce sa predpokladajú v objeme 2 000,0 mil. Sk. 

Výdavky správneho fondu sa  predpokladajú v  sume  2 085,1  mil. Sk, čo je medziročný rast o 7,5 %. Na výplatu podpory v nezamestnanosti (bez poistného) sa v roku 2004 predpokladá vynaložiť 4,0 mld Sk, čo je medziročný pokles o 0,7 %. V  bežnom roku sa počíta s prebytkovým  hospodárením  Národného  úradu  práce  vo výške  2 997,8 mil. Sk.
 
E. Návrh rozpočtu Štátneho fondu likvidácie jadrovoenergetických zariadení a nakladania s vyhoretým jadrovým palivom a rádioaktívnymi odpadmi na rok 2004 predpokladá celkové príjmy v objeme 13 999,9 mil. Sk, pri zostatku prostriedkov z predchádzajúceho roka v objeme 10 876,9 mil. Sk, príjmy bežného roka predpokladá na úrovni 3 123,0 mil. Sk (tvorené  z väčšej časti príspevkom vlastníka JEZ). 

Celkové výdavky na rok 2004 predpokladá v objeme 990,4 mil. Sk a počíta s prebytkovým hospodárením bežného roka v sume 2 132,6  mil. Sk.  

F. Návrh rozpočtu Štátneho fondu rozvoja bývania  predpokladá príjmy v objeme 3 716,8 mil. Sk, z toho transfer zo štátneho rozpočtu vo výške 2 550,0 mil. Sk. 

Celkové výdavky predpokladá v objeme 3 716,8  mil. Sk, z toho splátka istiny úveru v sume 558,0 mil. Sk (úver bol prijatý v roku 2002). Výdavky fondu v bežnom roku sa predpokladajú v objeme 3 158,8 mil. Sk, z toho výdavky na podporu poskytovanú za účelom uskutočnenia pomoci štátu pri rozširovaní a zveľaďovaní bytového fondu predstavujú objem 3 056,2 mil. Sk. 

Saldo hospodárenia bežného roka Štátneho fondu rozvoja bývania sa predpokladá prebytkové v objeme 558,0 mil. Sk.           

G. V súčasnom období, keď nie sú Fondu národného majetku SR známe príjmy zo zmlúv, ktoré uzavrie fond do konca roka 2003 so splatnosťou v roku 2004 a uzavretých a splatných v roku 2004, sú za oblasť príjmovej časti k dispozícií iba čiastočné údaje. Príjmy, ktoré vyplývajú z už uzavretých kúpnopredajných zmlúv, sa kvantifikujú na úrovni 500,0 mil. Sk. 

V roku 2004 sa predpokladá vyrovnané  hospodárenie Fondu národného majetku SR (z hľadiska bežného roka). Všetky dodatočné príjmy FNM sa použijú iba na splátku štátnych záruk a na zníženie štátneho dlhu (to znamená bez vplyvu na deficit verejného rozpočtu v ESA 95).

H. Návrh rozpočtu Slovenského pozemkového fondu na rok 2004, (ktorý zatiaľ nebol prerokovaný v orgánoch fondu),  predpokladá príjmy vo výške cca 342,7 mil. Sk, z toho príjmy z privatizácie v objeme 42,0 mil. Sk. Počíta s výdavkami na úrovni 316,6 mil. Sk a s prebytkovým hospodárením bežného roka v objeme cca 26,1 mil. Sk. 

I. V Slovenskej konsolidačnej, a. s., sa predpokladá vyrovnané hospodárenie bežného roka.

	J. Ministerstvo financií SR v tomto štádiu spracovania návrhu rozpočtov ostatných zložiek verejných financií na rok 2004 predpokladá vyrovnanú bilanciu hospodárenia bežného roka  verejných vysokých škôl.

Sumarizácia hospodárenia ostatných zložiek verejných financií na rok 2004 
              
                                                                                                     		(v mil. Sk)

Zložky verejného rozpočtu
	Cash
Prebytok(+) /Schodok (-)	ESA
Prebytok (+)
/Schodok (-)	
Obce a vyššie územné celky	0,0	- 1 380,0	
Sociálna poisťovňa	+ 238,2	+  238,2	
Zdravotné poisťovne	+ 223,7	+ 223,7	
Národný úrad práce	+ 2 997,8	+ 3 097,8	
Štátne fondy	+ 2 690,6	+ 5 184,0	
Fond národného majetku SR	0,0	- 300,0	
Slovenský pozemkový fond	+26,1	-15,9	
Slovenská konsolidačná, a. s.	0,0	- 150,0	
Verejné vysoké školy	0,0	0,0	

Spolu 	
+ 6 176,4	
+ 6 897,8	

Vylúčením finančných transakcií z bilancie príjmov a výdavkov bežného roka z návrhov rozpočtov ostatných zložiek verejného rozpočtu (bez štátneho rozpočtu), sa predpokladaný prebytok hospodárenia ostatných zložiek verejného rozpočtu na rok 2004 (na hotovostnom princípe) v objeme 6 176,4 mil. Sk, dostáva na úroveň prebytku upraveného na metodiku ESA 95 v objeme 6 897,8 mil. Sk. 

Súhrn finančných transakcií ovplyvňujúcich cash prebytok návrhu rozpočtov ostatných zložiek verejných financií na rok 2004, v tomto štádiu spracovania, je pozitívny v objeme 721,4 mil. Sk, z toho finančné transakcie s negatívnym vplyvom v objeme 2 634,8 mil. Sk a finančné transakcie s pozitívnym vplyvom v objeme 3 356,2 mil. Sk. 

	Finančné transakcie s pozitívnym vplyvom:

V položke poskytovanie úverov a pôžičiek vo výške 3 256,2 mil. Sk  rozhodujúci objem predstavuje poskytovanie úverov a pôžičiek zo Štátneho fondu rozvoja bývania na podporu poskytovanú za účelom uskutočnenia pomoci štátu pri rozširovaní a zveľaďovaní bytového fondu v objeme 3 056,2 mil. Sk. Poskytovanie peňažných náhrad z garančného fondu Národného úradu práce na návratnej báze  je v objeme 200,0 mil. Sk.  

Navýšenie základného imania a nákup majetkových účastí v sume 100,0 mil. Sk tvoria predpokladané náklady na zvýšenie základného imania obchodných spoločností, ktorých akcionárom  alebo spoločníkom je Fond národného majetku  SR (spoločnosti SAD). 

	Finančné transakcie s negatívnym vplyvom:

	V príjmoch zo splácania úverov a pôžičiek vo výške 662,8 mil. Sk najväčšie položky tvorí  príjem Štátneho fondu rozvoja bývania zo splácania poskytnutých úverov a pôžičiek, ktorý predstavuje objem 562,8 mil. Sk; príjem Národného úradu práce zo splácania poskytnutých úverov a pôžičiek predstavuje objem 100,0 mil. Sk.

	Položku prijaté prostriedky z predaja akcií a iných cenných papierov vo výške 500,0 mil. Sk tvoria finančné prostriedky rozpočtov územných samospráv z predaja emitovaných dlhopisov.

V položke  prijaté prostriedky z predaja majetku v sume 442,0 mil. Sk tvorí rozhodujúci príjem z privatizácie vo Fonde národného majetku SR v objeme 400 mil. Sk a z privatizácie v Slovenskom pozemkovom fonde 42,0 mil. Sk. 

Na zmene stavu ostatných záväzkov v objeme 880,0 mil. Sk tvorí predpokladaná medziročná zmena stavu záväzkov z obchodného styku organizácií územných samospráv v objeme 880,0 mil. Sk.  Predpokladá sa, že zdravotníctvo, ktoré by sa v roku 2003 malo podieľať na celkovom náraste záväzkov v objeme 4,6 mld Sk, na základe prijatých, pripravených a realizovaných opatrení v roku 2004 zastaví nárast záväzkov v tomto rezorte. 

V Slovenskej konsolidačnej, a. s., sa predpokladá  vplyv finančných transakcií na cash hospodárenie bežného roka v objeme cca 150,0 mil. Sk.

XI. Charakteristika vývoja príjmov a výdavkov verejného rozpočtu

Na základe sumarizácie dostupných údajov za príjmy a výdavky celého okruhu verejných financií na rok 2004 možno vyčísliť podiel príjmov a výdavkov verejného rozpočtu (na nekonsolidovanej báze) na predpokladanej tvorbe HDP a porovnať s výškou týchto ukazovateľov v roku 2003.  

Z celkových príjmov sú vylúčené príjmy zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastí. Tie sú presunuté na stranu výdavkov do samostatnej položky „celkové pôžičky mínus splátky", ktorá predstavuje saldo medzi príjmami zo splácania úverov, pôžičiek a z predaja majetkových účastí a výdavkami na poskytovanie úverov, pôžičiek, účasť na majetku a splácanie istiny.  

Kvantifikácia príjmov a výdavkov verejných financií na roky 2003 a 2004 na nekonsolidovanej báze (v mil. Sk):

Ukazovateľ
	
Rozpočet 2003	
Podiel na HDP v %	
Návrh rozpočtu 2004	
Podiel na HDP v %	
Príjmy verejného rozpočtu	
456 871,8	
39,5	
488 363,8	
37,7	
Výdavky verejného rozpočtu	
509 407,0	
44,1	
545 836,4	
42,2	

	Podiel  výdavkov verejného rozpočtu  (na nekonsolidovanej báze) na predpokladanej tvorbe HDP, odhadovanej  na  rok 2004 na úrovni 1 293,2 mld Sk, v porovnaní  s rokom 2003 (predpokladaná tvorba HDP odhadovaná na úrovni 1 155,4 mld Sk) predstavuje zníženie o 1,9 percentuálneho bodu.  	Zníženie podielu príjmov a výdavkov verejných financií sa v roku 2004 predpokladá i napriek tomu, že vstupom SR do EÚ sa obe strany štátneho rozpočtu zvýšia o približne jedno percento HDP.