KJÓTSKY PROTOKOL 
K RÁMCOVÉMU DOHOVORU OSN O ZMENE KLÍMY

	Strany tohto Protokolu,

	súc stranami Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy, ďalej „Dohovoru“,
	v nadväznosti na konečný cieľ Dohovoru ako je uvedený v článku 2 Dohovoru,
	odvolávajúc sa  na ustanovenia Dohovoru,
	súc vedené článkom 3 Dohovoru,
	na základe Berlínskeho mandátu, prijatého rozhodnutím 1/CP.1 Konferencie strán Dohovoru na svojom prvom stretnutí,
	sa dohodli takto:

Článok 1

	Pre účely tohto Protokolu sa budú uplatňovať definície, uvedené v článku 1 Dohovoru. Okrem toho:
1.		„Konferencia strán“ znamená Konferenciu strán Dohovoru.
2.		„Dohovor“ znamená Rámcový dohovor Organizácie Spojených národov o zmene klímy, prijatý v New Yorku 9. mája 1992.
3.		„Medzivládny panel o zmene klímy“ znamená Medzivládny panel o zmene klímy založený v roku 1988 Svetovou meteorologickou organizáciou (WHO) spolu s Programom Organizácie Spojených národov pre životné prostredie (UNEP).
4.		„Montrealský protokol“ znamená Montrealský protokol o látkach, ktoré poškodzujú ozónovú vrstvu, prijatý v Montreale 16. septembra 1987 s jeho nasledujúcimi dodatkami a doplnkami.
5.		„Prítomné a hlasujúce strany“ znamená prítomné strany, ktoré odovzdali súhlasný alebo odmietavý hlas.
6.		„Strana“ znamená stranu tohto Protokolu, ak z kontextu nevyplýva inak.
7.		„Strana, zahrnutá do Prílohy I“  znamená stranu, zahrnutú do Prílohy I Dohovoru po jeho doplnení, alebo stranu, ktorá uskutočnila notifikáciu podľa článku 4, odsek 2(g) Dohovoru.

Článok 2

1.	Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, pri dosahovaní svojich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií podľa článku 3 s cieľom podporovať udržateľný rozvoj, bude:
(a) 	zavádzať a/alebo ďalej rozpracovať stratégie a opatrenia v súlade so svojimi národnými podmienkami, ako sú:
(i) 	zvýšenie energetickej účinnosti v príslušných sektoroch národného hospodárstva
(ii) 	ochrana a posilnenie záchytov a rezervoárov skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol, berúc do úvahy svoje záväzky z príslušných medzinárodných environmentálnych dohôd podpora udržateľných praktík v lesnom hospodárstve, opätovnom zalesňovaní a výsadbe nového lesa
(iii) 	podpora udržateľných foriem poľnohospodárstva vo svetle zmeny klímy
(iv) 	podpora, výskum, rozvoj a zvýšené využívanie nových a obnoviteľných foriem energie, technológií na sekvestráciu oxidu uhličitého a pokrokových a inovačných environmentálne vhodných technológií
(v) 	pokračujúce znižovanie alebo vylúčenie nedostatkov trhu, fiškálnych nástrojov, daňových a colných výnimiek a dotácií pre všetky sektory vypúšťajúce skleníkové plyny, ktoré pôsobia proti cieľu Dohovoru a uplatňovaniu trhových nástrojov
(vi) 	podporovanie vhodných reforiem v príslušných sektoroch, zameraných na presadzovanie stratégií a opatrení obmedzujúcich alebo znižujúcich emisie skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol
(vii) 	opatrenia na obmedzenie a/alebo zníženie emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol, v sektore dopravy, 
(viii) 	obmedzenie a/alebo zníženie emisiímetánu jeho opätovným získavaním a využívaním v odpadovom hospodárstve a taktiež vo výrobe, doprave a distribúcii energie

(b) Spolupracovať s inými takýmito stranami pri zvyšovaní účinnosti individuálnych a kombinovaných stratégií a opatrení prijatých podľa tohto článku v súlade s článkom 4, odsek 2(e)(i) Dohovoru. Preto tieto strany uskutočnia kroky, vedúce k výmene skúseností a informácií o takýchto stratégiách a opatreniach, vrátane vývoja zlepšenia ich porovnateľnosti, priehľadnosti a účinnosti. Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na svojom prvom stretnutí alebo v najbližšom prakticky realizovateľnom čase po ňom, posúdi spôsoby pre uľahčenie tejto spolupráce, berúc do úvahy všetky významné informácie.
2. 		Strany, zahrnuté do Prílohy I, budú pokračovať vo vykonávaní opatrení na obmedzovanie alebo znižovanie emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol, z využitia palív v leteckej a námornej doprave v spolupráci s Medzinárodnou organizáciou civilného letectva a s Medzinárodnou námornou organizáciou.
3. 		Strany, zahrnuté do Prílohy I, sa budú čo najviac usilovať o zavádzanie stratégií a ustanovení podľa tohto článku tak, aby sa minimalizovali nepriaznivé účinky vrátane nepriaznivých účinkov zmeny klímy, vplyvy na medzinárodný obchod, a sociálne, environmentálne  a ekonomické vplyvy na iné strany, najmä na rozvojové krajiny, zvlášť tie, ktoré sú uvedené v článku 4, odseky (8) a (9) Dohovoru, berúc do úvahy článok 3 Dohovoru. Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, môže podľa potreby vyvinúť ďalšie primerané aktivity na podporu zavedenia ustanovení tohto odseku.
4. 		Ak sa Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, rozhodne, že by bolo prospešné koordinovať ktorékoľvek stratégie a opatrenia v odseku 1 (a), berúc do úvahy rozdielne národné podmienky a možné vplyvy, posúdi spôsoby a prostriedky na rozpracovanie koordinácie takýchto stratégií a opatrení.

Článok 3

1. 		Strany, zahrnuté do Prílohy I, samostatne alebo spoločne zabezpečia, že ich agregované antropogénne emisie skleníkových plynov uvedených v Prílohe A, vyjadrené ako ekvivalent oxidu uhličitého, neprekročia im stanovené množstvo, vypočítané na základe ich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií, zapísaných v prílohe B a v súlade s ustanoveniami tohto článku, s výhľadom znížiť počas záväzného obdobia 2008 až 2012 svoje celkové emisie týchto plynov najmenej o 5 percent pod úroveň emisií v roku 1990.
2. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, do roku 2005 dosiahne preukázateľný pokrok v plnení záväzkov vyplývajúcich z tohto Protokolu.
3. 		Čisté zmeny emisií skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstránenie záchytmi, vyplývajúce z priamo človekom vyvolanej zmeny využívania pôdy a lesohospodárskych aktivít obmedzených na zalesňovanie, znovuzalesňovanie a odlesňovanie od roku 1990, merané ako overiteľné zmeny v zásobách uhlíka v každom záväznom období, sa použijú na dosiahnutie záväzkov podľa tohto článku pre každú stranu zahrnutú do Prílohy I. Emisie skleníkových plynov zo zdrojov a ich odstránenie v záchytoch, súvisiace s uvedenými činnosťami, sa bude hlásiť transparentným a overiteľným spôsobom a bude kontrolované v súlade s článkami 7 a 8.
4. 		Pred prvým stretnutím Konferencie strán, slúžiacim ako stretnutie strán tohto Protokolu, každá strana, zahrnutá do Prílohy I, predloží Podpornému orgánu pre vedecké a technologické poradenstvo na posúdenie údaje pre určenie úrovne zásob uhlíka v roku 1990 a pre umožnenie vykonania odhadu zmien v jej zásobách uhlíka v nasledujúcich rokoch. Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na svojom prvom stretnutí alebo v najbližšom prakticky realizovateľnom čase po ňom, rozhodne o prostriedkoch, pravidlách a smerniciach pre to, ako a ktoré ďalšie aktivity vyvolané človekom, majúce vzťah ku zmenám emisií skleníkových plynov a ich odstraňovaniu záchytmi pri zmene využívania poľnohospodárskej pôdy a krajiny a lesnom hospodárstve, majú byť priradené alebo vyňaté zo stanovených množstiev pre krajiny zahrnuté do Prílohy I. Pritom sa budú brať do úvahy neistoty, transparentnosť pri hlásení emisií, overiteľnosť, metodická práca Medzivládneho panelu pre zmenu klímy, rady poskytnuté Podporným orgánom pre vedecké a technologické poradenstvo v súlade s článkom 5 a rozhodnutím Konferencie strán. Takéto rozhodnutie sa uplatní v druhom a v nasledujúcich záväzných obdobiach. Strana si môže zvoliť, či bude uplatňovať takéto rozhodnutie o týchto ďalších aktivitách vyvolaných človekom pre jej prvé záväzné obdobie, ak sa tieto aktivity uskutočnili od roku 1990.
5. 		Strany, zahrnuté do Prílohy I, prechádzajúce procesom transformácie na trhovú ekonomiku, ktorých základný rok alebo obdobie bolo určené v súlade s rozhodnutím 9/CP.2 Konferencie strán na jej druhom zasadaní, budú tento základný rok alebo obdobie používať pre plnenie ich záväzkov podľa tohto článku. Všetky ostatné strany zahrnuté do Prílohy I, prechádzajúce procesom transformácie na trhovú ekonomiku, ktoré ešte nepredložili ich prvú národnú správu podľa článku 12 Dohovoru môžu taktiež oznámiť Konferencii strán, slúžiacej ako stretnutie strán Protokolu, že zamýšľajú využiť pre plnenie ich záväzkov podľa tohto článku historický základný rok alebo obdobie iné ako rok 1990. Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán Protokolu rozhodne o prijatí takéhoto oznámenia.
6. 		Berúc do úvahy článok 4 odsek 6 Dohovoru, Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, umožní stranám, zahrnutým do Prílohy I, prechádzajúcim procesom transformácie na trhovú ekonomiku, určitý stupeň flexibility pri plnení ich záväzkov podľa tohto Protokolu iných, ako sú uvedené v tomto článku.
7. 		V prvom záväznom období pre kvantifikované záväzky na obmedzenie a zníženie emisií od roku 2008 do roku 2012 sa bude stanovené množstvo pre každú stranu, zahrnutú do Prílohy I, rovnať 5-násobku percent, jej pripísaných v Prílohe B z jej agregovaných antropogénnych emisií skleníkových plynov uvedených v prílohe A, prepočítaných na ekvivalent CO2 v roku 1990, alebo v základnom  roku, stanovenom v súlade s odsekom 5 tohto článku. Tie strany, zahrnuté do Prílohy I, pre ktoré predstavuje zmena využitia pôdy a lesného hospodárstva čistý zdroj emisií skleníkových plynov v roku 1990, pre účely výpočtu stanoveného množstva zahrnú do emisií v základnom roku 1990 alebo v základnom období agregované antropogénne emisie skleníkových plynov prepočítané na ekvivalent CO2, mínus záchyty v roku 1990 zo zmeny využívania pôdy.
8. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, môže pre výpočet neplnofluórovaných uhľovodíkov, plnofluoróvaných uhľovodíkov a fluoridu sírového podľa odseku 7 tohto paragrafu ako základný rok použiť rok 1995.
9. 		Záväzky pre nasledujúce obdobia pre strany, zahrnuté do Prílohy I, budú stanovené v dodatkoch k Prílohe B tohto Protokolu, ktoré budú prijaté v súlade s ustanoveniami článku 21, odsek 7. Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán Protokolu, bude iniciovať posúdenie takýchto záväzkov minimálne sedem rokov pred koncom prvého záväzného obdobia uvedeného v odseku 1 tohto článku. 
10. 		Každá jednotka zníženia emisií alebo časť stanoveného množstva, ktoré strana nadobudne od inej strany v súlade s ustanoveniami článku 6 alebo článku 17, sa pripočíta k množstvu stanovenému pre nadobúdajúcu stranu.
11. 		Každá jednotka zníženia emisií alebo časť stanoveného množstva, ktoré strana prevedie na inú stranu v súlade s ustanoveniami článku 6 a článku 17, sa odpočíta od množstva stanoveného pre prevádzajúcu stranu.
12. 		Akékoľvek certifikované zníženie emisií, ktoré strana získa od inej strany podľa ustanovení článku 12, sa pripočíta k množstvu určenému pre danú stranu.
13. 		Ak sú emisie strany, zahrnutej do Prílohy I, počas záväzného obdobia nižšie ako množstvo stanovené pre túto stranu, rozdiel bude na požiadanie danej strany pripočítaný k množstvu stanovenému pre túto stranu pre ďalšie záväzné obdobia.
14. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, sa bude usilovať plniť záväzky uvedené v odseku 1 tohto článku takým spôsobom, aby boli minimalizované negatívne sociálne, environmentálne a ekonomické vplyvy na strany, ktoré sú rozvojovými krajinami, najmä na tie, ktoré sú uvedené v článku 4, odseky 8 a 9 Dohovoru. Podľa príslušných rozhodnutí Konferencie strán o implementácii týchto odsekov, Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na svojom prvom stretnutí uváži, aké akcie sú potrebné na minimalizovanie negatívnych vplyvov zmeny klímy a/alebo odvetných opatrení, na strany uvedené v  týchto odsekoch. Medzi uvažované akcie bude patriť založenie fondu, poistenie a transfer technológie.

Článok 4

1. 		Ktorékoľvek strany, zahrnuté do Prílohy I, ktoré sa dohodli na spoločnom plnení svojich záväzkov podľa článku 3 s inou stranou, budú považované za plniace tieto záväzky za predpokladu, že ich spoločné agregované emisie skleníkových plynov uvedených v prílohe A, prepočítaných na ekvivalent CO2, neprekročia im stanovené množstvá, vypočítané podľa ich kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií uvedených v prílohe B a v súlade s ustanoveniami článku 3. Príslušná úroveň emisií, prislúchajúca jednotlivým stranám dohody, bude určená v takejto dohode.
2. 		Strany, ktoré takúto dohodu uzatvorili, oznámia sekretariátu podmienky tejto dohody v deň uloženia ich ratifikačnej listiny, listiny o prijatí, schválení alebo prístupe k nemu. Sekretariát bude informovať strany a signatárov Dohovoru o podmienkach takejto dohody.
3. 		Každá takáto dohoda sa bude vykonávať počas trvania záväzného obdobia, určeného v článku 3, odsek 7.
4. 		Ak strany konajú spoločne v rámci a spolu s medzinárodnou regionálnou integračnou hospodárskou organizáciou, akékoľvek zmeny v zložení organizácie po prijatí tohto Protokolu neovplyvnia existujúce záväzky podľa tohto Protokolu. Akékoľvek zmeny v zložení organizácie sa budú brať do úvahy iba pre účely tých záväzkov podľa článku 3, ktoré budú prijaté následne po takejto zmene.
5. 		V prípade, že strany takejto dohody nedosiahnu ich spoločnú úroveň zníženia emisií, každá strana dohody bude zodpovedná za svoju vlastnú úroveň emisií uvedenú v dohode.
6. 		Ak strany konajú spoločne v rámci a spolu s medzinárodnou regionálnou integračnou hospodárskou organizáciou, ktorá sama je stranou tohto Protokolu, každý členský štát tejto regionálnej integračnej hospodárskej organizácie, konajúc samostatne a spolu s regionálnou integračnou hospodárskou organizáciou v súlade s článkom 24, bude v prípade nedosiahnutia spoločnej úrovne zníženia emisií zodpovedný za svoju úroveň emisií, oznámenú v súlade s týmto článkom.

Článok 5

1. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, bude mať najneskôr rok pred začiatkom prvého záväzného obdobia zavedený národný systém stanovenia antropogénnych emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol a ich odstraňovanie záchytmi. O smerniciach pre takýto národný systém, ktoré budú obsahovať metodiky, uvedené v odseku 2 tohto článku, rozhodne Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu na svojom prvom stretnutí.
2. 		Metodiky pre stanovenie antropogénnych emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol a ich odstraňovanie záchytmi budú tie, ktoré prijal Medzivládny panel o zmene klímy a ktoré odsúhlasila Konferencia strán na svojom treťom zasadnutí. Tam, kde sa takéto metodiky nepoužívajú, uplatnia sa vhodné úpravy podľa metodík, odsúhlasených Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto protokolu na svojom prvom stretnutí. Na základe práce okrem iných aj Medzivládneho panelu o zmene klímy a rád poskytnutých Podporným orgánom pre vedecké a technologické poradenstvo, Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude pravidelne posudzovať, a ak to bude vhodné aj revidovať, tieto metodiky a úpravy, berúc plne do úvahy všetky významné príslušné rozhodnutia Konferencie strán. Akákoľvek revízia metodík alebo úprav sa použije výhradne pre účely zabezpečenia súladu so záväzkami podľa článku 3 vzhľadom na ktorékoľvek záväzné obdobie prijaté po tejto revízii.
3. 		Potenciály globálneho oteplenia, použité pri výpočte ekvivalentu oxidu uhličitého pre antropogénne emisie skleníkových plynov, uvedených v Prílohe A a ich odstraňovanie záchytmi, budú tie, ktoré prijal Medzivládny panel o zmene klímy a ktoré odsúhlasila Konferencia strán na svojom treťom zasadnutí. Na základe práce okrem iného aj Medzivládneho panelu o zmene klímy a rád poskytnutých Podporným orgánom pre vedecké a technologické poradenstvo, Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude pravidelne posudzovať, a ak to bude vhodné aj revidovať potenciál globálneho oteplenia pre každý takýto skleníkový plyn, berúc plne do úvahy všetky významné príslušné rozhodnutia Konferencie strán. Akákoľvek revízia potenciálu globálneho oteplenia sa bude vzťahovať výhradne na záväzky podľa článku 3, vzhľadom na ktorékoľvek záväzné obdobie prijaté po tejto revízii.

Článok 6

1.	Pre účely plnenia svojich záväzkov podľa článku 3 môže každá strana, zahrnutá do Prílohy I, previesť na inú stranu alebo získať od ktorejkoľvek inej strany jednotky zníženia emisií, vyplývajúce z projektov, zameraných na zníženie antropogénnych emisií zo zdrojov alebo na zväčšenie antropogénnych záchytov skleníkových plynov v ktoromkoľvek sektore hospodárstva, za predpokladu, že:
(a) 	každý takýto projekt má súhlas oboch zúčastnených strán
(b) 	každý takýto projekt má za následok zníženie emisií zo zdrojov alebo zväčšenie záchytov , dodatočné k tomu, ktoré by sa vyskytlo ináč
(c) 	nezíska žiadne jednotky zníženia emisií, ak nie je v súlade so svojimi záväzkami podľa článkov 5 a 7
(d) 	nadobudnutie jednotiek zníženia emisií musí byť doplnkové k domácim akciám pre účely plnenia záväzkov podľa článku 3.
2.	Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, môže na svojom prvom zasadaní, alebo v čo najbližšom prakticky realizovateľnom čase po prvom stretnutí, ďalej rozpracovať smernice pre implementáciu tohto článku, vrátane smerníc pre verifikáciu a podávanie správ.
3.	Strana, zahrnutá do Prílohy I, môže v rámci svojej zodpovednosti splnomocniť právnické osoby na účasť na akciách, vedúcich k tvorbe, prevodu alebo nadobudnutiu jednotiek zníženia emisií podľa tohto článku.
4. 		Ak je vznesená námietka voči implementácii požiadaviek tohto článku stranou, zahrnutou do Prílohy I v súlade s príslušnými ustanoveniami článku 8, prevody a nadobudnutie jednotiek zníženia emisií môžu pokračovať po vznesení námietky, za predpokladu, že žiadna z jednotiek nebude stranou využitá na splnenie záväzkov podľa článku 3, do vyriešenia otázky súladu.

Článok 7

1. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, včlení do svojej každoročnej inventúry antropogénnych emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol a ich odstraňovania záchytmi, predkladanej v súlade s príslušnými rozhodnutiami Konferencie strán, potrebné doplnkové informácie pre účely zabezpečenia súladu s článkom 3, ktoré budú stanovené v súlade s odsekom 4 tohto článku.
2. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, včlení do svojej národnej správy, predkladanej podľa článku 12 Dohovoru, doplnkové informácie, potrebné na preukázanie súladu s jej záväzkami podľa tohto Protokolu, ktoré budú stanovené v súlade s odsekom 4 tohto článku.
3. 		Každá strana, zahrnutá do Prílohy I, každoročne predloží informácie, požadované podľa odseku 1 tohto článku, pričom prvá inventúra podľa Dohovoru bude vykonaná v prvom roku záväzného obdobia, potom čo tento Protokol pre danú stranu nadobudne platnosť. Každá takáto strana predloží informácie, požadované podľa odseku 2 tohto článku, ako súčasť prvej národnej správy podľa Dohovoru po tom, ako tento Protokol pre ňu nadobudne platnosť a po prijatí smerníc podľa odseku 4 tohto článku. Frekvenciu predkladania ďalších informácií, vyžadovaných podľa tohto článku, stanoví Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, berúc do úvahy časový plán pre predkladanie národných správ, odsúhlasený Konferenciou strán.
4. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, prijme na svojom prvom zasadaní a bude ďalej pravidelne revidovať smernice pre prípravu informácií, požadovaných podľa tohto článku, berúc do úvahy smernice pre prípravu národných správ strán, zahrnutých do Prílohy I, ktoré boli prijaté Konferenciou strán. Konferencia strán Dohovoru, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, pred prvým záväzným obdobím taktiež rozhodne o spôsoboch vypočítavania stanovených množstiev.

Článok 8

1. 		Informácie, predkladané podľa článku 7 každou stranou zahrnutou do Prílohy I, budú preverované skupinami odborných preverovateľov podľa príslušných rozhodnutí Konferencie strán a v súlade so smernicami, prijatými pre tento účel Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto Protokolu, podľa odseku 4 tohto článku. Informácie, predkladané každou stranou, zahrnutou do Prílohy I, podľa článku 7, odsek 1, budú preverované ako súčasť ročného zhromažďovania a zúčtovania emisných inventúr a určených množstiev. Navyše, informácie, predkladané každou stranou zahrnutou do Prílohy I, podľa článku 7, odsek 2, budú preverované ako súčasť previerky národných správ.
2. 		Skupiny odborných preverovateľov bude koordinovať sekretariát a budú zložené z odborníkov, vybraných z tých, ktorých nominovali strany Dohovoru a podľa potreby medzivládne organizácie, v súlade s usmernením, poskytnutým pre tento účel Konferenciou strán.
3. 		Proces preverovania poskytne dôkladné a úplné technické posúdenie všetkých aspektov plnenia stranou tohto Protokolu. Skupiny odborných preverovateľov pripravia správu pre Konferenciu strán, slúžiacu ako stretnutie strán tohto Protokolu, v ktorej posúdia plnenie záväzkov strany a  identifikujú akékoľvek možné problémy a faktory, ovplyvňujúce plnenie záväzkov. Tieto správy bude sekretariát distribuovať všetkým stranám Dohovoru. Sekretariát pripraví zoznam problémov plnenia, indikovaných v týchto správach pre ďalšie zváženie Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto Protokolu.
4. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, prijme na svojom prvom zasadaní a následne bude pravidelne posudzovať smernice pre preverovanie plnenia tohto Protokolu skupinami odborných preverovateľov, berúc do úvahy príslušné rozhodnutia Konferencie strán.
5. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, za pomoci Podporného orgánu pre implementáciu a podľa vhodnosti Podporného orgánu pre vedecké a technologické poradenstvo, bude zvažovať:
(a) 	informácie, predkladané stranami podľa článku 7 a správy o tomto vykonané skupinami odborných preverovateľov podľa tohto článku
(b) 	problémy plnenia, uvedené v zozname pripravenom sekretariátom podľa odseku 3 tohto článku, rovnako ako všetky otázky, prednesené stranami.
6. 		Na základe vlastného zváženia informácií, na ktoré sa odvoláva odsek 5 tohto článku Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, prijme rozhodnutie o akejkoľvek záležitosti, ktorú si vyžaduje plnenie tohto Protokolu.

Článok 9

1. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude pravidelne preverovať tento Protokol vo svetle vedeckých najlepších dostupných informácií a hodnotení zmeny klímy a jej účinkov, rovnako ako príslušných technických, sociálnych a ekonomických  informácií. Tieto previerky budú koordinované so súvisiacimi previerkami podľa Dohovoru, najmä s tými, ktoré vyžaduje článok 4, odsek 2 (d) a článok 7, odsek 2 (a) Dohovoru. Na základe týchto previerok Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, vykoná príslušné akcie.
2. 		Prvá previerka sa uskutoční na druhom zasadaní Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu. Ďalšie previerky sa uskutočnia v pravidelných intervaloch a príhodným spôsobom.

Článok 10

	Všetky strany, berúc do úvahy ich spoločnú, ale diferencovanú zodpovednosť a ich špecifické priority, ciele a okolnosti národného a regionálneho rozvoja, bez uvedenia nových záväzkov pre strany nezahrnuté do Prílohy I, ale znovu potvrdzujúc jestvujúce záväzky podľa článku 4, odsek 1 Dohovoru a pokračujúc v postupnom plnení týchto záväzkov s cieľom dosiahnuť udržateľný rozvoj, berúc do úvahy článok 4, odseky 3, 5  a 7 Dohovoru, budú:
(a) 	tam, kde je to dôležité a v takom rozsahu, aký je možný formulovať nákladovo-efektívne národné a prípadne regionálne programy na zlepšenie kvality miestnych emisných faktorov, údajov o aktivitách a modelov, ktoré odrážajú socio-ekonomické podmienky každej strany pre prípravu a pravidelnú aktualizáciu národných inventúr antropogénnych emisií skleníkových plynov, ktoré nezahŕňa Montrealský protokol a ich odstraňovanie záchytmi, používajúc porovnateľné metódy, ktoré budú odsúhlasené Konferenciou strán a ktoré sú v súlade so smernicami pre prípravu národných správ, prijatými Konferenciou strán
(b) 	formulovať, plniť, zverejňovať a pravidelne aktualizovať národné a prípadne regionálne programy, obsahujúce opatrenia na zmiernenie zmeny klímy a opatrenia na uľahčenie primeranej adaptácie na zmenu klímy:
(i) 	tieto programy sa budú okrem iného zaoberať sektorom energetiky, dopravy a priemyslu, rovnako ako sektorom poľnohospodárstva, lesníctva a nakladaním s odpadmi. Ďalej adaptačnými technológiami a metódami na zlepšenie adaptácie na zmenu klímy 
(ii) 	strany, zahrnuté do Prílohy I, predložia informácie o aktivitách podľa tohto Protokolu, vrátane národných programov v súlade s článkom 7, ostatné strany budú hľadať spôsob, ako zahrnúť do svojich národných správ podľa potreby informácie o programoch, obsahujúcich opatrenia, ktoré strana považuje za príspevok k riešeniu problému zmeny klímy a jej negatívnych účinkov, vrátane zmiernenia rastu emisií skleníkových plynov a podporovania ich záchytov, budovania kapacít a adaptačných opatrení
(c) 	spolupracovať pri podpore účinných prostriedkov rozvoja, použitia a rozširovania a vykonajú všetky prakticky možné kroky na primeranú podporu, uľahčenie a financovanie, transferu alebo prístupu k environmentálne vhodným technológiám, know-how, praktikám a postupom týkajúcich sa zmeny klímy, najmä do rozvojových krajín, vrátane formulovania stratégií a programov pre účinný transfer environmentálne vhodných technológií, ktoré sú v verejnom vlastníctve alebo v štátnom sektore a pre vytváranie priaznivého prostredia pre súkromný sektor na podporu a rozšírenie transferu a prístupu k environmentálne vhodným technológiám
(d) 	spolupracovať vo vedeckom a technickom výskume a podporovať údržbu a rozvoj systematických pozorovacích systémov a vývoj dátových archívov na zníženie neistôt, vzťahujúcich sa ku klimatickému systému, negatívnym vplyvom zmeny klímy a ekonomickým a sociálnym dôsledkom rôznych odvetných stratégií a podporovať rozvoj a posilnenie endogénnych kapacít a schopností zúčastňovať sa na medzinárodnom a medzivládnom úsilí, programoch a sieťach výskumu a systematického sledovania, berúc do úvahy článok 5 Dohovoru
(e) 	na medzinárodnej úrovni a s vhodným využitím jestvujúcich orgánov podporovať a spolupracovať pri rozvoji a presadzovaní vzdelávacích a školiacich programov, vrátane posilňovania tvorby národných kapacít, najmä ľudských a inštitucionálnych kapacít a výmenu alebo dočasné preradenie personálu na školenie expertov v tejto oblasti, najmä pre rozvojové krajiny a na národnej úrovni podporovať informovanie verejnosti a prístup verejnosti k informáciám o zmene klímy. Na realizáciu týchto aktivít by mali byť príslušnými orgánmi Dohovoru vypracované vhodné prostriedky, berúc do úvahy článok 6 Dohovoru.
(f) 	zahŕňať do svojich národných správ informácie o programoch a aktivitách, realizovaných podľa tohto článku v súlade s príslušnými rozhodnutiami Konferencie strán
(g) 	pri plnení záväzkov tohto článku brať plne do úvahy článok 4, odsek 8 Dohovoru.

Článok 11

1. 		Pri plnení článku 10 strany budú brať do úvahy ustanovenia článku 4, odsekov 4, 5, 7, 8 a 9 Dohovoru.
2. 		V súvislosti s plnením článku 4, odseku 1 Dohovoru, v súlade s ustanoveniami článku 4, odseku 3 a článku 11 Dohovoru a pomocou právnickej osoby alebo osôb poverených správou finančného mechanizmu Dohovoru, strany, ktoré sú rozvinutými krajinami a iné rozvinuté strany, zahrnuté do Prílohy II Dohovoru, budú:
(a) 	poskytovať nové a dodatočné finančné zdroje na pokrytie dohodnutých celkových nákladov, vyvolaných stranami, ktoré sú rozvojovými krajinami pri pokračovaní plnenia jestvujúcich záväzkov podľa článku 4, odsek 1(a) Dohovoru, ktoré sú obsiahnuté v článku 10, písmeno (a)
(b) 	taktiež poskytovať finančné zdroje, vrátane zdrojov na transfer technológií, ktoré potrebujú strany, ktoré sú rozvojovými krajinami, na pokrytie dohodnutých celkových prírastkových nákladov pokračovania plnenia jestvujúcich záväzkov v článku 4, odsek 1 Dohovoru, ktoré sú obsiahnuté v článku 10 a ktoré sú dohodnuté medzi stranou, ktorá je rozvojovou krajinou a medzinárodnou právnickou osobou alebo osobami, na ktoré sa odvoláva článok 11 Dohovoru, v súlade s uvedeným článkom. 
Plnenie týchto jestvujúcich záväzkov bude brať do úvahy potrebu primeranosti a predvídateľnosti toku fondov a dôležitosť primeraného rozdelenia bremena medzi strany, ktoré sú rozvinutými krajinami. Usmernenia právnickej osoby alebo osôb poverených správou finančného mechanizmu Dohovoru v príslušných rozhodnutiach Konferencie strán, vrátane tých, ktoré boli dohodnuté  pred prijatím tohto Protokolu, sa budú vzťahovať mutatis mutandis na ustanovenia tohto odseku.
3. 		Strany, ktoré sú rozvinutými krajinami a iné rozvinuté krajiny v Prílohe II Dohovoru môžu taktiež poskytnúť, a strany, ktoré sú rozvojovými krajinami, sa môžu prihlásiť o finančné zdroje pre plnenie článku 10 cez bilaterálne, regionálne a iné multilaterálne kanály.

Článok 12

1. 		V tomto článku je definovaný mechanizmus čistého rozvoja .
2. 		Cieľom mechanizmu čistého rozvoja bude napomáhať stranám, nezahrnutým do Prílohy I, v dosahovaní udržateľného rozvoja a v prispievaní k zvrchovanému cieľu Dohovoru a napomáhať stranám, zahrnutým do Prílohy I, v dosahovaní súladu s ich kvantifikovanými záväzkami na obmedzenie a zníženie emisií podľa článku 3.
3. 		Podľa mechanizmu čistého rozvoja 
(a) 	strany, nezahrnuté do Prílohy I, budú mať prospech z projektových aktivít vyúsťujúcich do certifikovaného zníženia emisií
(b) 	strany, zahrnuté do Prílohy I, môžu použiť certifikované zníženie emisií vyplývajúce z takýchto projektových aktivít ako príspevok k plneniu časti svojich kvantifikovaných limitov  a záväzkov obmedzenia a zníženia emisií podľa článku 3, ako bude stanovené Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto Protokolu.
4. 		Mechanizmus čistého rozvoja bude predmetom dohľadu a usmernenia Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto Protokolu, a bude nad ním vykonávaný dohľad výkonným orgánom pre mechanizmus čistého rozvoja.
5. 		Zníženie emisií vyplývajúce z každej projektovej aktivity bude certifikované výkonnými jednotkami, ktoré navrhne Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na základe:
(a) 	dobrovoľnej účasti schválenej každou zainteresovanou stranou
(b) 	skutočných, merateľných a dlhodobých prínosov, vzťahujúcich sa na zmiernenie zmeny klímy
(c) 	zníženia emisií, ktoré je dodatočné k zníženiu, ktoré by sa bez projektovej aktivity nevyskytlo.
6. 		Mechanizmus čistého rozvoja bude v prípade potreby napomáhať pri zriaďovaní fondov pre certifikované projektové aktivity.
7. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na svojom prvom zasadaní vypracuje prostriedky a postupy s cieľom zabezpečiť transparentnosť, účinnosť a zúčtovateľnosť nezávislým auditom a verifikáciu projektových aktivít.
8. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, zabezpečí, že podiel výnosov z certifikovaných projektových aktivít sa použije na pokrytie administratívnych výdavkov a tiež aj na pomoc stranám, ktoré sú rozvojovými krajinami a ktoré sú zvlášť citlivé na negatívne účinky zmeny klímy, pri krytí nákladov prispôsobenia. 
9. 		Účasť v mechanizme čistého rozvoja, vrátane aktivít uvedených v odseku 3 (a) tohto článku a vrátane nadobudnutia certifikovaného zníženia emisií môže zahŕňať súkromné a/alebo verejné právnické osoby a je predmetom každého usmernenia poskytnutého výkonným orgánom pre mechanizmus čistého rozvoja.
10. 		Certifikované zníženie emisií, získané počas obdobia od roku 2000 do začiatku prvého záväzného obdobia môže byť použité  na dosiahnutie plnenia v prvom záväznom období.

Článok 13

1. 		Konferencia strán, najvyšší orgán Dohovoru, bude slúžiť ako stretnutie strán tohto Protokolu.
2. 		Strany Dohovoru, ktoré nie sú stranami tohto Protokolu, sa môžu zúčastniť na všetkých zasadnutiach Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu, ako pozorovatelia. Keď bude Konferencia strán slúžiť ako stretnutie strán tohto Protokolu, rozhodnutia podľa tohto Protokolu budú prijaté iba tými, ktorí sú jeho stranami.
3. 		Keď bude Konferencia strán slúžiť ako stretnutie strán tohto Protokolu, každý člen Výboru Konferencie strán, zastupujúci stranu Dohovoru, ktorá ale v tom čase nie je stranou tohto Protokolu, bude nahradený ďalším členom, zvoleným spomedzi strán tohto Protokolu.
4. 		Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude pravidelne preverovať  plnenie tohto Protokolu a v rámci svojho mandátu bude činiť rozhodnutia potrebné na podporu jeho účinného plnenia. Bude vykonávať funkcie, určené jej týmto Protokolom a bude:
(a) 	na základe všetkých jej dostupných informácií v súlade s ustanoveniami tohto Protokolu posudzovať plnenie tohto Protokolu stranami, celkové účinky opatrení, prijatých podľa tohto Protokolu, najmä environmentálne, ekonomické a sociálne účinky a tiež ich kumulatívny dopad a rozsah, v akom je dosahovaný cieľ Dohovoru
(b) 	vo svetle cieľa Dohovoru pravidelne vyhodnocovať povinnosti strán podľa tohto Protokolu, dôkladne zvažujúc všetky previerky podľa článku 4, odsek 2 (d) a článku 7, odsek 2 Dohovoru, skúsenosti, získané pri jeho plnení a vývoj vedeckých a technických poznatkov a v tomto duchu posudzovať a prijímať pravidelné správy o plnení tohto Protokolu
(c) 	podporovať a uľahčovať výmenu informácií o opatreniach, prijatých stranami ku zmene klímy a jej účinkom, berúc do úvahy rôzne okolnosti, zodpovednosť a schopnosti strán a ich príslušné záväzky podľa tohto Protokolu
(d) 	uľahčovať na základe žiadosti dvoch alebo viacerých strán koordináciu opatrení týmito stranami prijatých ku zmene klímy a jej účinkom, berúc do úvahy rôzne okolnosti, zodpovednosť a schopnosti strán a ich príslušné záväzky podľa tohto Protokolu
(e) 	v súlade s cieľom Dohovoru a ustanoveniami tohto Protokolu, berúc plne do úvahy príslušné rozhodnutia Konferencie strán podporovať a usmerňovať vývoj a pravidelné spresňovanie porovnateľných metodík pre účinné plnenie tohto Protokolu, ktoré budú odsúhlasené Konferenciou strán, slúžiacou ako stretnutie strán tohto Protokolu
(f) 	prijímať odporúčania vo všetkých záležitostiach, nevyhnutných pre plnenie tohto Protokolu
(g) 	snažiť sa o mobilizáciu ďalších finančných zdrojov v súlade s článkom 11, odsek 2
(h) 	vytvárať podporné orgány, ktoré bude považovať za potrebné pre plnenie tohto Protokolu
(i) 	kde je to vhodné, hľadať a využívať služby a spoluprácu a informácie, poskytované oprávnenými medzinárodnými organizáciami a medzivládnymi a mimovládnymi orgánmi
(j) 	vykonávať ďalšie funkcie, ktoré môže vyžadovať plnenie tohto Protokolu a zvažovať každé poverenie, vyplývajúce z rozhodnutia Konferencie strán.
5. 		Procedurálne pravidlá  Konferencie strán  a finančné procedúry Dohovoru budú vzťahované mutatis mutandis podľa tohto Protokolu, ak sa na konsenzom Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu nerozhodne inak.
6. 		Prvé zasadnutie Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude riadené sekretariátom v spojení s prvým zasadnutím Konferencie strán, ktoré je naplánované po dátume nadobudnutia platnosti tohto Protokolu. Nasledujúce bežné zasadnutia Konferencie strán, slúžiace ako stretnutie strán tohto Protokolu, sa uskutočnia každý rok a v spojení s bežným zasadnutím Konferencie strán, ak Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, nerozhodne inak.
7. 		Mimoriadne zasadnutia Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu, sa uskutočnia v takom inom čase, ktorý bude Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, považovať za nevyhnutný alebo na základe písomnej žiadosti ktorejkoľvek strany, za predpokladu, že do šiestich mesiacov, odkedy sekretariát oboznámil s takouto žiadosťou strany, získa táto žiadosť podporu aspoň jednej tretiny strán.
8. 		Organizácia Spojených národov, jej odborné orgány a Medzinárodná agentúra pre atómovú energiu, rovnako ako každý jej členský štát alebo pozorovatelia, ktorí nie sú stranou Dohovoru, môžu byť na zasadnutiach Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu, zastúpení ako pozorovatelia. Akýkoľvek národný alebo medzinárodný orgán alebo agentúra, vládna alebo mimovládna, kvalifikovaná v záležitostiach, ktorými sa zaoberá tento Protokol a ktorá informovala sekretariát o želaní byť zastúpená ako pozorovateľ na zasadnutí Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu, môže byť na zasadnutia pripustená, ak voči tomu nemá námietky aspoň jedna tretina prítomných strán. Pripustenie a účasť pozorovateľov bude predmetom procedurálnych pravidiel, ako sa uvádza v odseku 5 tohto článku.

Článok 14

1. 		Sekretariát, ustanovený článkom 8 Dohovoru, bude slúžiť ako sekretariát tohto Protokolu.
2. 		Článok 8, odsek 2 Dohovoru o funkciách sekretariátu a článok 8, odsek 3 Dohovoru o organizačnom zabezpečení činnosti sekretariátu sa budú mutatis mutandis vzťahovať na tento Protokol. Okrem toho bude sekretariát vykonávať funkcie, určené mu týmto Protokolom.

Článok 15

1. 		Podporný orgán pre vedecké a technické poradenstvo a Podporný orgán pre implementáciu, ustanovený článkami 9 a10 Dohovoru, budú slúžiť ako Podporný orgán pre vedecké a technické poradenstvo a Podporný orgán pre implementáciu tohto Protokolu. Ustanovenia, vzťahujúce sa na činnosť týchto dvoch orgánov v rámci Dohovoru sa budú mutatis mutandis vzťahovať na tento Protokol. Zasadnutia na stretnutiach Podporného orgánu pre vedecké a technické poradenstvo a Podporného orgánu pre implementáciu tohto Protokolu sa budú konať v spojení so stretnutiami príslušných podporných orgánov Dohovoru.
2. 		Strany Dohovoru, ktoré nie sú stranami tohto Protokolu, sa môžu zúčastniť priebehu ktoréhokoľvek zasadania podporných orgánov ako pozorovatelia. Ak podporné orgány slúžia ako podporné orgány tohto Protokolu, rozhodnutia podľa tohto Protokolu budú prijímané iba stranami tohto Protokolu. 
3. 		Ak podporné orgány, ustanovené článkami 9 a 10 Dohovoru, vykonávajú svoju funkciu v záležitostiach týkajúcich sa tohto Protokolu, každý člen Výboru týchto podporných orgánov, zastupujúci stranu Dohovoru, ktorá v tom čase nie je stranou tohto protokolu, bude nahradený ďalším členom zvoleným spomedzi strán tohto Protokolu.

Článok 16

	Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, bude v čo najkratšom čase posudzovať uplatnenie tohto Protokolu a v prípade potreby modifikovať mnohostranný konzultačný postup, na ktorý sa odvoláva článok 13 Dohovoru, vo svetle každého preň významného rozhodnutia, ktoré prijme Konferencia strán. Každý mnohostranný konzultačný postup, ktorý sa môže uplatniť na tento Protokol, sa bude vykonávať tak, že postupy a mechanizmy ustanovené v súlade s článkom 18 zostávajú nedotknuté.

Článok 17

	Konferencia strán bude definovať rozhodujúce princípy, prostriedky, pravidlá a smernice, najmä pre verifikáciu, podávanie správ a zúčtovateľnosť obchodovania s emisiami. Strany, zahrnuté do Prílohy B sa môžu zúčastniť obchodovania s emisiami za účelom plnenia svojich záväzkov podľa článku 3. Každé takéto obchodovanie bude doplnkom k domácim akciám cieleným na splnenie kvantifikovaných záväzkov na obmedzenie a zníženie emisií podľa uvedeného článku.

Článok 18

	Konferencia strán, slúžiaca ako stretnutie strán tohto Protokolu, na svojom prvom zasadnutí schváli vhodné a účinné postupy a mechanizmy určenia a riešenia prípadov neplnenia ustanovení tohto Protokolu, vrátane vypracovania indikatívneho zoznamu dôsledkov, berúc do úvahy príčinu, typ, stupeň a početnosť výskytu neplnenia. Všetky postupy a mechanizmy podľa tohto článku majúce záväzné dôsledky, budú prijaté formou dodatku k tomuto Protokolu.

Článok 19

	Ustanovenia článku 14 Dohovoru o riešení sporov sa budú vzťahovať mutatis mutandis aj na tento Protokol.

Článok 20

1	Každá strana môže navrhnúť dodatok k tomuto Protokolu. 
2. 		Dodatky k tomuto Protokolu budú prijímané na bežnom zasadnutí Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu. Sekretariát oboznámi strany s textom každého navrhovaného dodatku k Protokolu minimálne šesť mesiacov pred stretnutím, na ktorom je navrhnuté jeho prijatie. Sekretariát takisto oboznámi s textom každého navrhnutého dodatku strany a signatárov Dohovoru a pre informáciu aj depozitára.
3. 		Strany vyvinú maximálne úsilie konsenzom dosiahnuť dohodu o každom návrhu dodatku k Protokolu. Ak sa všetka snaha o dosiahnutie konsenzu vyčerpá a nedosiahne sa žiadna dohoda, ako posledné východisko sa dodatok prijme hlasovaním trojštvrtinovou väčšinou hlasov strán prítomných a hlasujúcich na stretnutí. S prijatým dodatkom sekretariát oboznámi depozitára, ktorý ho rozšíri medzi všetky strany na odsúhlasenie. 
4. 		Listiny o prijatí týkajúce sa dodatku budú uložené u depozitára. Dodatok, prijatý v súlade s odsekom 3 tohto článku, nadobudne platnosť pre strany, ktorými bol prijatý, deväťdesiaty deň odo dňa, kedy depozitár obdržal listinu o prijatí minimálne troch štvrtín strán tohto Protokolu. 
5. 		Pre každú ďalšiu stranu dodatok nadobudne platnosť deväťdesiaty deň odo dňa, kedy táto strana uloží u depozitára svoju listinu o prijatí daného dodatku. 

Článok 21

1. 		Prílohy tohto Protokolu tvoria jeho neoddeliteľnú súčasť a ak nie je výslovne uvedené inak, odvolanie sa na tento Protokol je zároveň odvolaním sa na všetky jeho prílohy. Všetky prílohy, prijaté po nadobudnutí platnosti tohto Protokolu, budú obmedzené na zoznamy, formuláre alebo akékoľvek iné materiály popisnej povahy, ktoré majú vedecký, technický, procedurálny alebo administratívny charakter.
2. 		Každá strana môže navrhnúť prílohu k tomuto Protokolu a môže navrhnúť dodatky k prílohám tohto Protokolu.
3. 		Prílohy tohto Protokolu a dodatky k prílohám tohto Protokolu budú prijímané na bežnom zasadnutí Konferencie strán, slúžiacej ako stretnutie strán tohto Protokolu. Sekretariát oboznámi strany s textom navrhovanej prílohy alebo dodatku k prílohe minimálne šesť mesiacov pred stretnutím, na ktorom je navrhnuté jeho prijatie. Sekretariát takisto oboznámi s textom každej navrhnutej prílohy alebo dodatku k prílohe strany a signatárov Dohovoru a pre informáciu aj depozitára.
4. 		Strany vyvinú maximálne úsilie konsenzom dosiahnuť dohodu o každom návrhu prílohy alebo dodatku k prílohe. Ak sa všetka snaha o dosiahnutie konsenzu vyčerpá a nedosiahne sa žiadna dohoda, ako posledné východisko sa príloha alebo dodatok k prílohe prijme hlasovaním trojštvrtinovou väčšinou hlasov strán prítomných a hlasujúcich na stretnutí. S prijatou prílohou alebo dodatkom k prílohe sekretariát oboznámi depozitára, ktorý ho rozšíri medzi všetky strany na odsúhlasenie. 
5. 		Príloha, alebo dodatok k prílohe inej ako príloha A a B, ktorá bola prijatá v súlade s odsekmi 3 a 4 tohto článku, nadobudne platnosť pre všetky strany tohto Protokolu šesť mesiacov odo dňa, kedy bola táto stranám poskytnutá depozitárom na odsúhlasenie, okrem strán, ktoré v tomto období písomne oznámia depozitárovi neprijatie prílohy alebo dodatku k prílohe. Príloha alebo dodatok k prílohe nadobudne platnosť pre strany, ktoré odvolali svoje oznámenie o neprijatí, deväťdesiaty deň odo dňa, kedy depozitár prijal odstúpenie od oznámenia o neprijatí.
6. 		Ak prijatie prílohy alebo dodatku k prílohe obsahuje dodatok k tomuto Protokolu, táto príloha alebo dodatok k prílohe nenadobudne platnosť dovtedy, kým nenadobudne platnosť daný dodatok k tomuto Protokolu.
7. 		Dodatky k prílohám A a B tohto Protokolu budú prijaté a nadobudnú platnosť v súlade s postupom, ustanoveným článkom 20, za predpokladu, že všetky dodatky k prílohe B budú prijaté iba s písomným súhlasom dotknutej strany.

Článok 22

1. 		Každá strana má jeden hlas, okrem prípadov, uvedených v odseku 2 tohto článku.
2. 		Regionálne hospodárske integračné organizácie v záležitostiach v rámci ich kompetencií, budú vykonávať svoje právo hlasovať počtom hlasov, ktorý sa rovná počtu ich členských štátov, ktoré sú stranami tohto Protokolu. Takáto organizácia nebude vykonávať svoje právo hlasovať, ak ktorýkoľvek z jej členských štátov vykonáva svoje právo a naopak. 

Článok 23

	Depozitárom tohto Protokolu bude generálny tajomník Organizácie Spojených národov. 

Článok 24

1. 		Tento Protokol bude otvorený na podpis a podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu štátmi a regionálnymi hospodárskymi integračnými organizáciami, ktoré sú stranami Dohovoru. Protokol bude otvorený na podpis v sídle Organizácie Spojených národov v New Yorku od 16. marca 1998 do 15. marca 1999. Tento Protokol bude otvorený na prístup odo dňa nasledujúceho po dátume, kedy bol uzatvorený na podpis. Ratifikačné listiny, listiny o prijatí, schválení alebo pristúpení budú uložené u depozitára.
2. 		Každá regionálna hospodárska integračná organizácia, ktorá sa stane stranou tohto Protokolu bez toho, aby ktorýkoľvek z jej členských štátov bol jeho stranou, bude viazaná všetkými povinnosťami vyplývajúcimi z tohto Protokolu. V prípade, že ide o organizácie, ktorých jeden alebo viacero členských štátov je stranou tohto Protokolu, organizácia a jej členské štáty sa rozhodnú o príslušnej zodpovednosti pre vykonávanie povinností, vyplývajúcich z tohto Protokolu. V takýchto prípadoch nesmú organizácia a jej členské štáty vykonávať svoje práva vyplývajúce z tohto Protokolu súčasne.
3. 		Vo svojich ratifikačných listinách, listinách o prijatí, schválení alebo prístupe budú regionálne hospodárske integračné organizácie deklarovať rozsah ich kompetencií v záležitostiach, ktoré upravuje tento Protokol. Tieto organizácie tiež budú informovať depozitára, ktorý potom bude informovať strany o každej podstatnej zmene rozsahu ich kompetencií.

Článok 25

1. 		Tento Protokol nadobudne platnosť deväťdesiaty deň odo dňa, kedy nie menej ako 55 strán Dohovoru, majúcich medzi sebou strany, zahrnuté do Prílohy I, ktoré predstavujú celkovo minimálne 55 percent celkových emisií oxidu uhličitého v roku 1990 strán zahrnutých do Prílohy I, uloží svoj nástroj ratifikácie, prijatia, schválenia alebo pristúpenia.
2. 		Pre účely tohto článku „celkové emisie oxidu uhličitého v roku 1990 strán zahrnutých do Prílohy I“ znamená množstvo, ktoré strany, zahrnuté do Prílohy I, oznámili pred dňom alebo v deň prijatia tohto Protokolu vo svojej prvej národnej správe, predloženej v súlade s článkom 12 Dohovoru.
3. 		Pre každý štát alebo regionálnu hospodársku integračnú organizáciu, ktorá ratifikuje, prijme alebo schváli tento Protokol alebo k nemu pristúpi po splnení podmienok nadobudnutia platnosti, stanovených v odseku 1 tohto článku, tento Protokol nadobudne platnosť deväťdesiaty deň odo dňa uloženia svojej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí, schválení alebo prístupe.
4. 		Pre účely tohto článku sa nebude žiadna listina, uložená regionálnou hospodárskou integračnou organizáciou pripočítavať k listinám, uloženým členskými štátmi danej organizácie.

Článok 26

	K tomuto Protokolu nie je možné urobiť žiadne výhrady.

Článok 27

1. 		Kedykoľvek po uplynutí troch rokov odo dňa, kedy tento Protokol nadobudol pre stranu platnosť, môže táto strana Protokol vypovedať písomným oznámením predloženým depozitárovi. 
2. 		Každá takáto výpoveď nadobudne platnosť po uplynutí jedného roku odo dňa jej obdržania depozitárom, alebo od takého neskoršieho dňa, ktorý môže byť uvedený v oznámení o výpovedi.
3. 		Každá stana, ktorá vypovie Dohovor, sa bude považovať za stranu, ktorá vypovedala aj tento Protokol.

Článok 28

	Pôvodné vyhotovenie tohto Protokolu, ktorého arabské, čínske, anglické, francúzske, ruské a španielske znenie sú rovnako platné, bude uložené u generálneho tajomníka Organizácie Spojených národov.

Dané v Kjóte jedenásteho decembra tisícdeväťstodeväťdesiasedem.

Na dôkaz toho, dolupodpísaní, riadne na to splnomocnení, podpísali tento Protokol v uvedených dátumoch.

Príloha A

Skleníkové plyny
Oxid uhličitý (CO2)
Metán (CH4)
Oxid dusný (N2O)
Fluórované uhľovodíky (HFC)
Plnofluórované uhľovodíky (PFC)
Fluorid sírový (SF6)

Sektory/kategórie zdrojov

Energetika
	Spaľovanie palív
		Energetický priemysel
		Výrobný a stavebný priemysel
		Doprava
		Iné sektory
		Iné
	Fugitívne emisie z palív
		Tuhé palivá
		Ropa a zemný plyn
		Iné

Priemyselné procesy
	Minerálne výrobky
	Chemický priemysel 
	Výroba kovov
	Iná výroba
	Výroba halogenovaných uhľovodíkov a fluoridu sírového
	Spotreba halogenovaných uhľovodíkov a fluoridu sírového
	Iné

Používanie rozpúšťadiel a iných výrobkov
 
Poľnohospodárstvo
	Črevné kvasenie
	Nakladanie s hnojom
	Pestovanie ryže
	Poľnohospodárska pôda
	Nariadené vypaľovanie saván
	Spaľovanie poľnohospodárskych zvyškov na poli
	Iné

Odpad
	Ukladanie tuhého odpadu v krajine
	Spracovanie odpadných vôd
	Spaľovanie odpadu
	Iné

Príloha B

Strana	Kvantifikované záväzky na obmedzenie alebo zníženie emisií 
(percento oproti základnému roku alebo obdobiu)	
Austrália	108	
Rakúsko	92	
Belgicko	92	
Bulharsko*	92	
Kanada	94	
Chorvátsko*	95	
Česká republika*	92	
Dánsko	92	
Estónsko*	92	
Európske spoločenstvo	92	
Fínsko	92	
Francúzsko	92	
Nemecko	92	
Grécko	92	
Maďarsko*	94	
Island	110	
Írsko	92	
Taliansko	92	
Japonsko	94	
Lotyšsko*	92	
Lichtenštajnsko	92	
Litovsko*	92	
Luxembursko	92	
Monako	92	
Holandsko	92	
Nový Zéland	100	
Nórsko	101	
Poľsko*	94	
Portugalsko	92	
Rumunsko*	92	
Ruská federácia*	100	
Slovensko*	92	
Slovinsko*	92	
Španielsko	92	
Švédsko	92	
Švajčiarsko	92	
Ukrajina*	100	
Spojené kráľovstvo Veľkej Británie a Severného Írska	92	
Spojené štáty americké	93	

*    Krajiny, ktoré prechádzajú procesom transformácie na trhovú ekonomiku

Stratégia SR plnenia záväzkov Kjótskeho protokolu

Bratislava, november 2001
Stratégia SR plnenia záväzkov Kjótskeho protokolu

ÚVOD
Zmena globálnej klímy, spôsobená antropogénnou emisiou skleníkových plynov, je jedným z najvýznamnejších environmentálnych problémov v doterajšej histórii ľudstva. Skleníkový efekt atmosféry je spôsobený tým, že tzv. skleníkové plyny v atmosfére (vodná para, oxid uhličitý, metán, oxid dusný a ďalšie) voľne prepúšťajú krátkovlnné slnečné žiarenie, to dopadá na zemský povrch a zohrieva ho. Dlhovlnné (infračervené) žiarenie, ktoré vyžaruje zemský povrch, je z väčšej časti týmito plynmi zachytené a čiastočne spätne vyžiarené k zemskému povrchu. Priemerná teplota prízemnej atmosféry je potom o 33°C vyššia, ako by bola bez skleníkových plynov. 
Obsah oxidu uhličitého, metánu a oxidu dusného v atmosfére je ovplyvnený ľudskou činnosťou. Rast koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére vedie k zosilňovaniu skleníkového efektu a vytvára hrozbu zmeny klímy.
Podľa najnovších analýz, vykonaných v rámci spracovania Tretej hodnotiacej správy Medzivládneho panelu pre zmenu klímy, sa očakávajú globálne ročné emisie oxidu uhličitého z energetických zdrojov v roku 2100 v rozsahu 12,1 až 135,6 mld. t, pričom zo zmeny využívania pôdy od poklesu o 9,2 mld. t po vzostup o 5,5 mld. t oxidu uhličitého. Niektoré scenáre ukazujú možnosť zvratu po počiatočnom raste emisií. Kumulatívne emisie oxidu uhličitého zo všetkých zdrojov sa v roku 2100 očakávajú v oblasti 2820 až 8980 mld. t. 
Oxid siričitý v atmosfére má opačný efekt, ako oxid uhličitý, preto je potrebné modelovať aj vývoj jeho emisií. Ročné emisie oxidu siričitého budú vrcholiť v priebehu jednej alebo dvoch dekád a potom budú klesať, pričom v roku 2100 sa budú pohybovať medzi 22 a 166 mil.t, čo je významne menej, ako sa očakávalo v predchádzajúcich analýzach.
Prepočty modelov, založené na uvedených predpokladoch, ukazujú, že výsledkom by bol vzrast globálnej strednej teploty zemského povrchu o 1 až 5 stupňov, na rozdiel od predchádzajúcich modelovaní, ktoré očakávali oteplenie o 1 až 3,5 stupňa. Tieto vyššie projekcie sú výsledkom nižších očakávaných emisií oxidu siričitého, ktoré inak majú tendenciu ochladzovať podnebie.
Právnym základom pre riešenie problému zmeny klímy sa stal Rámcový dohovor OSN o zmene klímy, prijatý v roku 1992 v Rio de Janeiro. Pre Slovensko Dohovor nadobudol platnosť 23.novembra 1994. Dohovor do súčasnej doby ratifikovalo 183 štátov sveta a Európska únia.
Vrcholným orgánom Dohovoru je jeho konferencia zmluvných strán (COP), ktorá sa schádza spravidla raz ročne.
Prvá konferencia sa konala v Berlíne v dňoch 28.3. - 7.4.1995. Z Dohovoru vyplýva - okrem iného - záväzok pre krajiny Prílohy I v roku 2000 zabezpečiť emisie skleníkových plynov nižšie, ako mali v roku 1990. Konferencia uznala súčasné záväzky Dohovoru za nepostačujúce pre dosiahnutie jeho cieľov a rozhodla o mandáte na prípravu sprísňujúceho protokolu pre redukciu skleníkových plynov po roku 2000 (tzv. Berlínsky mandát), čo sa malo týkať krajín Prílohy I Dohovoru (vtedajších krajín OECD a krajín s transformujúcou sa ekonomikou).
V dňoch 1.-10. decembra 1997 sa konala v Kjóte v Japonsku 3. konferencia strán Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy, ktorej ťažiskom bolo naplnenie Berlínskeho mandátu. Bol tu prijatý Kjótsky protokol k Dohovoru, ktorý sprísňuje záväzky pre krajiny Prílohy I. Pre Slovensko to znamená v období rokov 2008-2012 neprekročiť úroveň emisií skleníkových plynov z roku 1990, zníženú o 8% (rovnako ako EÚ). 
					
Povinnosti a záväzky, vyplývajúce z Rámcového dohovoru OSN o zmene klímy:
•	prijať a pravidelne aktualizovať národnú politiku a realizovať opatrenia, aby emisie skleníkových plynov v roku 2000 neprekročili úroveň roku 1990
•	formulovať a implementovať národné programy opatrení na boj so zmenou klímy pôsobením na emisie a záchyty a opatrení na uľahčenie primeranej adaptácie
•	vypracovávať inventúry skleníkových plynov podľa pravidiel odsúhlasených konferenciou strán
•	podporovať transfer technológií
•	udržateľne obhospodarovať záchyty
•	brať do úvahy otázky zmeny klímy v politike sociálnej, hospodárskej a environmentálnej
•	podporovať vzdelávanie a verejné povedomie
•	pravidelne hlásiť COPu detailné informácie vzťahujúce sa k implementácii

Ďalšie povinnosti a záväzky, vyplývajúce z Kjótskeho protokolu k Rámcovému dohovoru OSN o zmene klímy:
•	emisie skleníkových plynov v päťročnom období 2008-2012 nesmú prekročiť 92% päťnásobku emisií v roku 1990
•	na dosiahnutie tohto cieľa v súlade s národnými podmienkami uplatňovať
	— zvýšenie energetickej efektívnosti
	— ochranu a rozšírenie záchytov
	— podporu udržateľných foriem poľnohospodárstva
	— výskum, vývoj a zvýšené využívanie obnoviteľných zdrojov energie
	— zníženie až odstránenie trhových nedokonalostí a finančných opatrení pôsobiacich proti cieľu Dohovoru a naopak, aplikovať trhové nástroje
	— podporu vhodných reforiem v relevantných sektoroch s cieľom podpory opatrení na redukciu emisií skleníkových plynov
	— opatrenia na obmedzenie emisií skleníkových plynov z dopravy
	— opatrenia na obmedzenie emisií metánu z odpadového hospodárstva a výroby, transportu a distribúcie energie
•	v r.2005 dosiahnuť preukázateľný pokrok v plnení záväzkov Kjótskeho protokolu
•	do r.2007 založiť národný systém na stanovenie antropogénnych emisií a záchytov
Kjótsky protokol ešte nenadobudol platnosť - prešiel procedúrou podpisu (84 krajín vrátane Slovenska) a najmä následnej ratifikácie zmluvnými stranami (zatiaľ 35 krajín). Platnosť nadobudne až po ratifikácii 55 krajinami, pričom medzi nimi musia byť krajiny Prílohy I Dohovoru, ktoré mali spolu najmenej 55% emisií oxidu uhličitého krajín tejto Prílohy v roku 1990.
V dňoch 2.-13. novembra 1998 sa konala v Buenos Aires v Argentíne 4. konferencia strán, ktorá prijala tzv. "Akčný plán z Buenos Aires" - súpis úloh na zabezpečenie plnej funkčnosti Kjótskeho protokolu. Tento dokument smeroval k tomu, aby všetky potrebné pravidlá a mechanizmy boli dopracované do 6. konferencie strán (november 2000, Hág, Holandsko). Rokovania v Hágu však stroskotali a nepriniesli žiaden konkrétny výsledok.
Kľúčovým a zároveň najkontroverznejším bodom Kjótskeho protokolu sú mechanizmy flexibility (čl.6, 12 a 17). Ich podstatou je myšlienka, podľa ktorej jedna krajina zaplatí zníženie emisií v druhej krajine, kde sú potrebné nižšie jednotkové náklady a zodpovedajúcu redukciu si odpočíta zo svojej inventúry. Tento mechanizmus by mal viesť k ekonomicky najefektívnejšiemu zníženiu emisií skleníkových plynov umožnením redukcie všade tam, kde existuje potenciál za najnižšie náklady.
	Ide o nasledujúce mechanizmy:
a)	Spoločné plnenie záväzkov (čl.6)
b)	Mechanizmus čistého rozvoja (čl.12)
c)	Obchodovanie s ušetrenými emisiami (čl.17)

Spoločné plnenie záväzkov
	Ide o známy mechanizmus spoločného plnenia záväzkov (Joint Implementation), keď "darcovská" krajina investuje v "hostiteľskej" krajine do projektu na zníženie emisií skleníkových plynov, pretože v hostiteľskej krajine sa dosiahne zníženie emisií o jednu tonu s vynaložením nižších nákladov. Zníženie emisií si potom podľa dohody rozdelia. Darcovskej krajine sa pripočíta dohodnuté množstvo k povoleným emisiám, hostiteľskej krajine sa toto množstvo odpíše z povolených emisií, pričom sa celé znížené množstvo obvyklým spôsobom bilancuje v inventúre. Obidve krajiny musia byť z Prílohy I Dohovoru. Predmetom transferu sú emisné redukčné jednotky.

Mechanizmus čistého rozvoja
	Obdobný mechanizmus ako podľa čl.6, len hostiteľská krajina je rozvojová, a teda nepatriaca do Prílohy I Dohovoru. Predmetom transferu sú certifikované emisné redukcie.

Obchodovanie s ušetrenými emisiami
	Obchodovanie s ušetrenými emisiami znamená, že krajina, ktorá dosiahne nižšie emisie, než požaduje protokol, môže rozdiel (t.j. ušetrené emisie, "uhlíkové kredity") predať, pričom naopak iná krajina si môže kúpou týchto "kreditov" plniť svoj redukčný cieľ.
	Obchodovanie s ušetrenými emisiami možno považovať za vyšší stupeň flexibility pri plnení záväzkov Kjótskeho protokolu a po vytvorení účinného mechanizmu, ktorý by vylučoval jeho zneužitie, by mohlo zohrať pozitívnu úlohu pri plnení záväzkov protokolu.

Vývoj emisií skleníkových plynov v SR ukazuje tabuľka 1:

Tabuľka 1: Vývoj emisií skleníkových plynov pre roky 1990 až 1999
Rok 
Plyn	1990	1991	1992	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	
	 CO2 ekvivalent (tis. ton)	
CO2	59 606	52 432	48 892	46 000	43 051	44 470	44 877	45 157	43 594	44 875	
CH4	6 767	6 182	5 635	5 253	5 114	5 212	5 336	5 056	4 689	4 690	
N2O	5 885	4 975	4 378	3 642	3 694	3 867	3 200	3 181	3 026	2 745	
HFC	0	0	0	0	3	25	45	70	44	65	
PFC	272	267	249	156	132	114	35	33	24	14	
SF6	0.03	0.03	0.04	0.06	9.27	9.91	10.76	11.34	12.24	12.68	
Spolu 	72 530	63 856	59 152	55 051	52 003	53 697	53 503	53 509	51 389	52 401	

Príspevok jednotlivých sektorov k emisiám skleníkových plynov uvádza tabuľka 2:

Tabuľka 2: Podiel jednotlivých sektorov na celkových emisiách skelníkových plynov
Rok 
Sektor	1990	1991	1992	1993	1994	1995	1996	1997	1998	1999	
	 CO2 ekvivalent (tis. ton)	
Energetika	57 771	51 327	47 373	44 522	41 439	42 756	43 383	43 594	41 852	43 099	
Procesy v priemysle	4 459	3 488	3 652	3 506	3 901	4 123	3 325	3 432	3 578	3624	
Poľnohospodárstvo	7 860	6 662	5 810	4 877	4 541	4 679	4 577	4 392	4 070	3 731	
Odpady	2 088	2 032	1 989	1 909	1 916	1 929	2 106	1 930	1 796	1 821	
Lesné ekosystémy (*)	-2 345	-2 345	-2 345	-2 345	-3 173	-3 173	-4 211	-4 038	-1 670	-2 612	
 (*) Čisté emisie. Záporné znamienko znamená, že dochádza k vyšším záchytom, než emisiám.
Významná časť dosiahnutého zníženia emisií je následok celkového poklesu hospodárstva na začiatku transformačného procesu v rokoch 1990-1994, ale zníženie emisií vyplýva aj z efektívnejšieho využívania energie a z poklesu spotreby uhlia následkom jeho náhrady zemným plynom.
V rámci prípravy 3. národnej správy o zmene klímy boli vypracované scenáre vývoja emisií skleníkových plynov pre jednotlivé sektory (spaľovanie a transformácia fosílnych palív, fugitívne emisie v poľnohospodárstve, manipulácia s odpadmi). Scenáre modelovali vývoj pre tri prípady: bez opatrení, s opatreniami  a s ďalšími opatreniami (Tabuľka 3). Pre oblasť spaľovania a transformáciu fosílnych palív sa pripravil aj tzv. maximálny scenár, ktorý zohľadňoval vyšší medziročný nárast konečnej spotreby energie v dôsledku vyššej dynamiky hospodárskeho rastu bez opatrení. Na základe výsledkov modelovania možno usúdiť, že ani v prípade vývoja podľa maximálneho scenára emisie skleníkových plynov neprekročia v cieľovom období hodnoty, určené Kjótskym protokolom.

Tabuľka 3: Projekcie emisií skleníkových plynov (spracované v r.2001) CO2 ekvivalent (tis.ton)
Scenár	1990	2000	2005	2010	2015	
Bez opatrení	72 530	45 285	48 929	53 692	55 022	
z toho energetika	57 771	38 869	39 639	43 415	44 994	
S opatreniami	72 530	45 036	47 480	51 375	52 184	
z toho energetika	57 771	38 606	38 175	41 938	43 569	
S ďalšími opatreniami	72 530	44 886	44 177	45 967	45 460	
z toho energetika	57 771	38 463	35 755	38 044	39 097	

HLAVNÉ CIELE STRATÉGIE
Stratégia je otvorený dokument, ktorý má pôsobiť trvalo a nie jednorázovo. Jej základné tézy musia byť premietnuté do koncepčných materiálov tých rezortov, ktoré môžu prispieť k zníženiu ovplyvňovania globálnej klímy (najmä MH, MDPT, MP). Stratégiu je potrebné zohľadňovať vždy, keď rezorty takéto materiály pripravujú alebo aktualizujú.
Stratégia a jej realizácia musí zohľadňovať ekonomické a sociálne potreby a možnosti štátu. Termíny dosahovania jednotlivých cieľov budú preto závisieť od dostupnosti finančných zdrojov pre realizáciu časti predpokladaných opatrení, ako aj od politickej vôle implementovať niektoré opatrenia (napr. odstránenie dotácií cien energie a ich deformácií, odstránenie podpory sociálnej ťažby uhlia).
Európska únia považuje oblasť zmeny klímy za jednu zo svojich štyroch environmentálnych priorít (nový environmentálny akčný program Environment 2010: Our Future, Our Choice, EU Sustainable Development Strategy – Stratégia trvalo udržateľného rozvoja EÚ) a pozorne sleduje, ako si tu počínajú kandidátske krajiny, vrátane SR. Z tohto dôvodu je potrebné, aby táto oblasť ochrany životného prostredia bola zahrnutá medzi priority štátu a bola integrovaná do stratégií všetkých oblastí.
Zdrojom znečisťovania sa ponechá najväčšia možná voľnosť pri voľbe spôsobu vysporiadania sa s požiadavkami na zníženie emisií skleníkových plynov, aby mali možnosť vybrať si podnikateľsky najvýhodnejšie riešenie.
Táto stratégia sa nevenuje adaptačným opatreniam, ktoré by mala každá krajina vo vlastnom záujme prijať na zohľadnenie prípadných účinkov zmeny klímy. Oblasť adaptačných opatrení vzhľadom na svoju špecifickosť bude riešená samostatne.
Hlavným globálnym cieľom je stabilizácia koncentrácie skleníkových plynov v atmosfére na úrovni, ktorá nemá nebezpečné vplyvy na klimatický systém. Slovenská republika sa bude v súlade s celosvetovou deľbou zodpovednosti podieľať na tomto úsilí a plniť prijaté záväzky. Na dosiahnutie globálneho cieľa z pohľadu SR je potrebné splniť nasledujúce ciele (v poradí priority):

Krátkodobo (do 2002):
Najneskôr v roku 2002 ratifikovať Kjótsky protokol.

Strednodobo (2003-2007):
1)	Dosiahnutie takého vývoja emisií skleníkových plynov do r.2005, ktorý preukázateľne vedie k splneniu záväzku Kjótskeho protokolu.

2)	Dobudovanie Národného emisného inventarizačného systému (NEIS) na úroveň súladu s požiadavkami čl.5 protokolu a príslušných rozhodnutí siedmej konferencie strán UNFCCC a rozhodnutia 1999/296 (Council Decision 1999/296/EC of 26 April 1999 amending Decision 93/389/EEC for a monitoring mechanism of Community CO2 and other greenhouse gas emissions) do r. 2004.

Dlhodobo (2008-2020):
1)	Zníženie podielu SR na zmene klímy redukciou emisií skleníkových plynov v období 2008-2012 - splnenie záväzkov Kjótskeho protokolu: zníženie emisií skleníkových plynov v období 2008-2012 o 8% v porovnaní s rokom 1990. V absolútnom vyjadrení to znamená, že agregované emisie skleníkových plynov v SR nesmú v päťročnom období 2008-2012 prekročiť 333,6 mil. t.

2)	Vytvorenie východísk pre predpokladané druhé cieľové obdobie: zabezpečenie ďalších 5% redukcie oproti cieľu Kjótskeho protokolu na využitie v druhom cieľovom období (čl.3 ods.13 protokolu).

3)	Dosiahnutie kontroly nad vývojom emisií skleníkových plynov tak, aby trend rastu bol postupne zmierňovaný až po stabilizáciu v období po roku 2015. S primeraným predstihom vypracovať stratégiu na dosiahnutie poklesu emisií GHG.

SPÔSOB PLNENIA CIEĽOV

Inštitucionálne zabezpečenie a posilňovanie kapacít
Inštitucionálne zabezpečenie musí presadzovať udržateľný rozvoj a implementáciu Dohovoru a Kjótskeho protokolu. Posilňovanie kapacít musí mobilizovať existujúce inštitúcie a stavať na existujúcich procesoch a domácich kapacitách. Posilňovanie kapacít musí pritom vychádzať z definovaných cieľov, potrieb, priorít a harmonogramov pre implementáciu Dohovoru a Kjótskeho protokolu.
Prioritné oblasti pre posilňovanie kapacít v podmienkach SR sú:
•	zlepšenie kvality inventúr skleníkových plynov - dobudovanie NEIS
•	implementácia politík a opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov
•	príprava projekcií a vyhodnocovanie efektu politík a opatrení
•	príprava národných správ a národných akčných plánov
•	implemenácia mechanizmov flexibility, prednostne obchodovania s emisiami

Oblasti pre posilňovanie kapacít, vyplývajúce z Dohovoru sú:
a)	zlepšenie kvality inventúr skleníkových plynov
b)	implementácia politík a opatrení na zníženie emisií skleníkových plynov
c)	príprava projekcií a vyhodnocovanie efektu politík a opatrení
d)	hodnotenie účinkov zmeny klímy a adaptačné opatrenia
e)	výskum a systematické pozorovanie
f)	vzdelávanie a uvedomelosť verejnosti
g)	uľahčovanie transferu environmentálne vhodných technológií
h)	príprava národných správ a národných akčných plánov

Oblasti pre posilňovanie kapacít, vyplývajúce z Kjótskeho protokolu sú:
a)	založenie národného systému pre stanovenie emisií skleníkových plynov (čl.5)
b)	príprava doplňujúcich informácií pre zaistenie súladu s plnením záväzkov podľa čl.3  (zníženie emisií o 8% v porovnaní so zákaldným rokom)
c)	implemenácia mechanizmov flexibility (čl.6 a čl.12)	

Hlavné smery pre jednotlivé sektory

Sektor výroby a spotreby energie, vrátane hutníctva
Energetický sektor je hlavný sektor pre implementáciu účinnej politiky a opatrení. Zároveň ťažisko zapezpečenia plnenia KP bude ležať na opatreniach v spaľovaní fosílnych palív stacionárnymi zdrojmi.

strana výroby energie
Zníženie emisií skleníkových plynov pri výrobe energie a v plynárenstve podporí:
•	vyššia energetická účinnosť výroby elektriny a podpora účinnejších konverzných technológií a ušľachtilejších palív;
•	nárast podielu energie z obnoviteľných zdrojov a kombinovanej výroby tepla a elektriny;
•	rozvoj domáceho trhu elektriny a plynu so začlenením environmentálnych hľadísk;
•	širšie sprístupnenie sietí pre decentralizovanú výrobu elektriny.
Vysokú prioritu má vyžívanie biomasy na výrobu energie, pretože dosahuje najlacnejšie redukcie emisií oxidu uhličitého.
Zároveň vyžívanie biomasy na výrobu energie z hľadiska inventúry emisií neprispieva k celoštátnej bilancii a je založené na domácej surovine, pričom však sa bez štátnej podpory nevytvorí fungujúci trh.

strana spotreby energie
Racionalizácia dopytu po energii bude založená na šetrení a úsporách energie. K úsporám energie vedie:
•	eliminácia dotácií cien energie a deformovaných cien energie, ako aj motivácia úspor, vrátane malého a stredného podnikania;
•	šírenie a verejný prístup k informáciám o šetrení energie;
•	záväzné energetické audity;
•	zavádzanie nových a sprísňovanie existujúcich noriem a povinné označovanie spotrebičov energie.

Sektor dopravy
V oblasti dopravy sa na zníženie emisií skleníkových plynov bude uplatňovať:
•	zavedenie nástrojov podporujúcich rozvoj energeticky účinnejších a bezpečnejších dopravných prostriedkov a systémov so zníženým negatívnym vplyvom na životné prostredie;
•	presun časti cestnej dopravy na železničnú, kombinovanú alebo riečnu dopravu;
•	priorita verejnej dopravy, vývoj a implementácia integrovaných systémov dopravy a príslušnej infraštruktúry;
•	zlepšenie organizácie a regulácie cestnej dopravy ako aj rozvoj alternatívnej dopravy.

Sektor poľnohospodárstva, lesného a vodného hospodárstva
•	optimalizácia používania hnojív;
•	nárast plochy lesov zalesňovaním nevyužívanej poľnohospodárskej pôdy;
•	nárast biodiverzity a stability lesov.

Ostatné sektory
Odpadové hospodárstvo
•	znižovanie objemu odpadov (predovšetkým ukladaných na skládky);
•	podpora používania emisne výhodných a energeticky úsporných techník;
•	podpora biologického spracovania biodegradovateľných odpadov.

Vzdelávanie a osveta
Vedomie verejnosti o probléme zmeny klímy sa v súčasnosti spája predovšetkým s výskytom extrémnych prejavov počasia (prívalové dažde, dlhodobé suchá, náhle zmeny teplôt). Lepšie pochopenie príčin a dôsledkov zmeny klímy zo strany verejnosti môže prispieť k vyššej akceptácii aj menej populárnych opatrení a najmä k zmenám vzorcov správania, týkajúcich sa spotreby energie a nakladania s odpadmi. Pri príprave osvetových a vzdelávacích programov možno využívať mediálne kampane, programy zamerané na špecifické cieľové skupiny (domácnosti so samostatným vykurovaním, dopravcov...), programy venované určitému konkrétnemu problému (zvyšovanie energetickej účinnosti) a zahrnutie zmeny klímy do jestvujúcich programov environmentálnej výchovy na školách. 

Stratégia medzinárodných aktivít

Mechanizmy flexibility

Obchodovanie s emisiami
Prevádzkovatelia sú neustále konfrontovaní s potrebou prispôsobovať sa rozličným faktorom, ako napr. technologickému vývoju či zmenám záujmu spotrebiteľov. Politika zameraná na zmenu klímy pridáva len ďalší faktor k tejto skupine.
Ekonomický nástroj ako je obchodovanie s emisiami vytvára sústavný tlak na prevádzkovateľov, aby hľadali lacnejšie možnosti zníženia emisií a optimálne alokovali prostriedky.
Obchodovanie s emisiami (s prípade SR s emisnými kvótami) bude možné po zavedení emisných kvót na skleníkové plyny, pričom v SR sa uvažuje s kvótami výlučne pre oxid uhličitý.
Absolútny emisný strop (celkové množstvo alokovaných kvót) sa neuplatňuje individuálne na úrovni podniku alebo zdroja, ale "kolektívne" na všetky zdroje, ktoré sú zahrnuté do obchodovania s kvótami. Jednotlivé zdroje majú stále dosť možností ako dosiahnuť tento spoločný cieľ. To znamená, že množstvo emisných kvót, ktoré dostane zdroj na začiatku, ho v žiadnom prípade nenúti obmedziť emisie na presne takú úroveň. Zdroj môže emitovať viac, ak si zabezpečí dostatočné množstvo kvót na pokrytie svojich skutočných emisií v danom časovom období.
Využitie medzinárodného obchodovania s emisiami môže prispieť k prílevu financií zo zahraničia a k prenikaniu nových technológií do nášho priemyslu. Za predpokladu, že medzinárodné vyjednávania vytvoria patričné podmienky, SR sa bude zúčastňovať na medzinárodnom obchodovaní s emisiami dvojakého druhu:
- na úrovni jednotlivých firiem
- na úrovni medzivládnej
V prípade obchodovania na úrovni firiem sa bude vyžadovať súhlas MŽP SR a preukázanie realizovanej redukcie emisií.
Do roku 2004 bude terajší systém emisných kvót doplnený a v prípade potreby upravený tak, aby umožňoval domáce a medzinárodné obchodovanie s CO2. 
Do zavedenia emisných kvót pre CO2 sa bude uplatňovať taký prístup k povoľovaniu transferov a nových zdrojov CO2, aby v roku 2005 emisie CO2 spolu s transfermi neboli vyššie než 50 mil. ton.
Po zavedení systému emisných kvót pre CO2 budú maximálne úrovne vydaných kvót v jednotlivých rokoch také, aby spolu s emisiami CO2, ktoré nebudú pokryté kvótami, neprekročili nasledovné úrovne:

Tabuľka 4: Predpokladané množstvo emisných kvót pre roky 2005 – 2012
Rok	2005	2006	2007	2008	2009	2010	2011	2012	
tis. ton CO2	50 000	51 000	51 500	52 000	52 000	52 000	52 000	52 000	
% 1990	83	85	86	87	87	87	87	87	

Register kvót bude verejne prístupný na Internete.

Spoločné plnenie záväzkov
Proces implementácie projektu mechanizmom spoločného plnenia vyžaduje značné transakčné náklady, ktoré unesú len projekty s vysokými nákladmi (zhruba nad 5 mil. USD) na aditívnu časť investície (požiadavka aditívnosti vyplýva z čl.6 protokolu). Vzhľadom na uvedené, ako aj zložitú administratívu a nižšiu efektívnosť, využitie mechanizmu spoločného plnenia záväzkov bude len okrajové. Projekty zamerané na zvýšenie záchytov nebudú podporované vôbec.

Mechanizmus čistého rozvoja
SR zatiaľ bez ťažkostí splní záväzok, vyplývajúci z Kjótskeho protokolu, za využitia zníženia emisií na domácej pôde. Z tohto dôvodu sa využitie mechanizmu čistého rozvoja nepredpokladá.

Transfery Kjótskym protokolom pridelených množstiev, ako výsledok obchodovania s emisiami a spoločného plnenia záväzkov, nesmú prekročiť 10 mil. t v päťročnom cieľovom období 2008-2012, aby sa zabezpečilo plnenie záväzkov KP a aby sa zároveň vytvorila určitá rezerva pre nasledujúce záväzné obdobie.

ZÁVERY
V súčasnosti nie je potrebná intenzívna zaangažovanosť štátu na obmedzovaní emisií skleníkových plynov, keďže pokles v rokoch 1990-1994 vytvoril dostatočný priestor pre splnenie záväzkov bez osobitne zameraného úsilia. Vzhľadom na početné neistoty pri projekciách budúceho vývoja emisií skleníkových plynov však treba v pravidelných intervaloch (každé dva, max. tri roky) projekcie opakovať, aby sa upresnil očakávaný priebeh. Hoci trend nárastu emisií skleníkových plynov nie je z hľadiska plnenia záväzkov Kjótskeho protokolu problematický, treba už v súčasnosti realizovať postupné stabilizujúce a redukčné opatrenia, pretože možno očakávať, že pre druhé záväzné obdobie bude stanovený vyšší redukčný cieľ a rozdiel v bilancii prvého záväzného obdobia možno previesť do nasledujúceho záväzného obdobia. Ďalším dôvodom je možnosť previesť tieto „ušetrené“ redukčné jednotky za trhovú cenu tým štátom, ktoré nebudú schopné svoje záväzky splniť vlastnými opatreniami. Náklady na znižovanie emisií skleníkových plynov budú čoraz vyššie a preto je optimálne využiť obdobie trasformácie ekonomiky a prebiehajúcu modernizáciu priemyslu k tomu, aby sa potrebné opatrenia realizovali podľa možnosti čo najskôr a teda s nižšími nákladmi.