Úvod 

Uznesením vlády SR č. 81/2005 v bode B.3. bolo uložené ministrovi pôdohospodárstva polročne predkladať na rokovanie vlády ( a následne do Národnej rady SR) správu o priebehu odstraňovania následkov živelnej pohromy a o postupe prác pri obnove území postihnutých živelnou pohromou. Prvý materiál prerokovala vláda SR dňa 6. júla 2005 a uznesením č. 530 uložila predsedovi vlády SR predložiť materiál predsedovi NR SR na prerokovanie v NR SR. NR SR vzala informáciu na vedomie dňa 27. septembra 2005 a uznesením č. 1852 odporučila vláde SR polročne predkladať NR SR správu o aktuálnom stave. Vláda SR uznesením č. 880/2005 k návrhu opatrenia na zabezpečenie plnenia uznesenia NR SR č. 1852/2005, prijatého na 50. schôdzi NR SR, uložila ministrovi pôdohospodárstva SR predložiť na rokovanie vlády SR a následne na rokovanie NR SR správu o priebehu odstraňovania následkov živelnej pohromy a o postupe prác pri obnove území postihnutých živelnou pohromou do 31. januára 2006 ( za rok 2005 ) a do 31. júla 2006 ( za 1. polrok 2006). 
 Predkladaný materiál obsahuje údaje o stave a spracovaní kalamity k 31. 12. 2005, ako aj o rozsahu a postupe prác súvisiacich s revitalizáciou poškodených území, situácii na úseku ochrany lesa pred biotickými škodcami a o stave požiarovosti za rok 2005.

Spracovanie kalamity

Kalamita z 19. 11. 2004 najviac zasiahla oblasti Vysokých Tatier, Nízkych Tatier, Oravy a Slovenského Rudohoria. K 31. 12. 2005 je evidovaných 5 300 tis. m3 kalamitnej hmoty, z ktorej je spracovaných 4 671 tis.  m3 , čo je 88,1 %. Najväčší rozsah kalamity bol na území v správe a užívaní Štátnych lesov ( ŠL ) TANAP 2 030 tis. m3 a Lesov SR, š. p. Banská Bystrica ( LSR š. p. ) 1 994 tis.m3. V rámci neštátneho sektora kalamita poškodila, alebo zničila lesné porasty u 140 subjektov, kde sa eviduje 1 276 tis. m3. Najviac boli poškodené lesné porasty v rámci územnej pôsobnosti Krajského lesného úradu Prešov (628 tis. m3),  z toho v rámci územnej pôsobnosti Obvodného lesného úradu Poprad  522 tis. m3. Na tomto území kalamita u neštátnych subjektov najviac poškodila lesné pozemky vo vlastníctve Pasienkového spoločenstva Gerlachov (105 tis.m3), Mestského podniku Spišská Belá (96 tis. m3) a Pasienkového spoločenstva Štrba (96 tis. m3). Na ostatnom území je v neštátnom sektore najviac kalamitou poškodených lesných porastov v Lesoch mesta Brezna,  s. r. o.  (273 tis. m3).

Na území v správe ŠL TANAP z celkového rozsahu 2 030 tis.m3 kalamity bolo do konca roka 2005 spracovaných 1 741 tis.m3 , čo je  85,8 %. Kalamitou v najväčšom rozsahu boli poškodené lesné porasty v pôsobnosti ochranných obvodov (ďalej len OO) Dolný Smokovec, Vyšné Hágy a Tatranská Lomnica. 
Po vzniku kalamity bola podrobne analyzovaná technologická rôznorodosť postihnutého územia a stanovili sa prioritné a náhradné technológie pre spracovanie kalamity. Prioritne boli plánované progresívne harvesterové  technológie a technológie s využitím lanových systémov. Práce na spracovaní kalamity prebiehali dvoma spôsobmi a to predajom dreva na pni a v spracovateľskej réžii ŠL TANAP. Vzhľadom na objem drevnej hmoty boli tieto spôsoby zvolené z dôvodu sústredenia maximálneho počtu strojných zariadení na spracovanie kalamity, s cieľom skrátenia časového horizontu spracovania kalamity na minimum. 
Predaj dreva na pni bol realizovaný formou obchodných celkov verejno–obchodnou súťažou v troch kolách. Z 27 obchodných celkov bolo 26 predaných. Pre rok 2005 sa v súlade s informáciou o projekte na spracovanie následkov veternej kalamity z 19. novembra 2004, ktorú vláda SR vzala na vedomie na rokovaní dňa 9. marca 2005, predpokladal objem spracovania kalamity  v objeme 1 739 tis. m3 . Tento predpoklad bol splnený a bolo spracované väčšie množstvo kalamitného dreva v porovnaní s plánom.
Na spracovaní kalamity sa podieľalo 59 harvesterov, 11 lanoviek, 114 univerzálnych kolesových traktorov ( UKT ), 110 špeciálnych kolesových traktorov ( ŠLKT ), 59 vyvážacích súprav, 2 pásové traktory, 2 vrtuľníky a 40 koní. Celkove pri ťažbe, sústreďovaní a manipulácii pracovalo 852 pracovníkov.
Z celkove spracovanej kalamity bolo v rámci odbytu realizovaných 1 318 tis. m3  (75,7 % ). Drevná hmota, ktorá bola podľa požiadaviek Štátnej ochrany prírody SR a v súlade s rozhodnutiami príslušného orgánu štátnej správy životného prostredia ( 10 % - 30 % z celkového množstva biomasy), ponechaná  v jednotlivých jednotkách priestorového rozdelenia lesa podľa stupňa ochrany prírody (prevažne mechanicky poškodená rozštiepením, zlomením ), sa eviduje v rozsahu 400 tis. m3 .  Z uvedeného dôvodu z realizovateľnej drevnej (1 339 tis. m3) hmoty bolo dodaných 98,6 % .

V rámci  LSR, š. p. Banská Bystrica bolo evidovaných 1 994 tis. m3 kalamitného dreva, z ktorého bolo za sledované obdobie spracovaných. 1 859 tis. m3, t. j. 93,2 %.   Z organizačných jednotiek podniku boli najviac poškodené lesné porasty v odštepných závodoch (ďalej len OZ ) v oblasti Nízkych Tatier,  kde sa evidovalo 68 % a to OZ  Beňuš (943 tis. m3), čo je 47 % z celkovej kalamity LSR š. p. , OZ Čierny Balog (232 tis. m3), 12 % z celkového rozsahu a OZ Liptovský Hrádok (186 tis. m3),čo je  9 % . Na ostatnom území SR boli poškodené lesné porasty na OZ Námestovo (232 tis. m3)na území Oravy, OZ Revúca (120 tis. m3)najmä v oblasti Muránskej planiny a OZ Kriváň (53 tis.m3)v oblasti Slovenského Rudohoria. Z uvedených organizačných jednotiek LSR š. p. Banská Bystrica nie je kalamita  ešte spracovaná v celom rozsahu najmä na OZ Beňuš a Liptovský Hrádok. 
Kalamitná drevná hmota bola spracovaná v réžii jednotlivých OZ. Technicko - hospodárski zamestnanci  zabezpečovali organizačnú, dozornú, technickú činnosť pri spracovávaní kalamity a čistení plôch. Ťažbové práce boli zabezpečované dodávateľskými firmami alebo živnostníkmi. Harvestermi bolo spracovaných 8 %, lanovkami 9 % a klasickými technológiami ( UKT, ŠLKT, režijné záprahy  ) 83% kalamitnej hmoty. V ťažbovej činnosti pracovalo 2 300 pracovníkov, 154 UKT, 309 ŠLKT, 75 lanoviek,  23 harvesterov a 387 koní. 
Z celkom spracovaného surového dreva bolo v rámci dodávok realizovaných 97,8 % čo nasvedčuje tomu, že v priebehu roku 2005 sa nevyskytli závažné problémy v dodávateľsko -odberateľských vzťahoch.

U neštátnych subjektov  z celkového množstva kalamity 1 276 tis. m3 bolo spracovaných 1 071 tis. m3, čo je 83,9.%. Najpomalší postup spracovania je u subjektov v územnej pôsobnosti KLÚ Banská Bystrica (66,4 % spracovanej kalamitnej hmoty), kde je kalamita prakticky sústredená do oblasti Horehronia. Postup spracovania je ovplyvnený najmä konfiguráciou terénu a nedostatočným sprístupnením lesnou dopravnou sieťou, nedostatkom lanových systémov so zaškolenou obsluhou, zastaraným a poruchovým strojovým parkom.  

Prehľad o rozsahu spracovania kalamity a odbyte vyrobeného dreva podľa štátnych organizácií a neštátnych subjektov v pôsobnosti jednotlivých krajských lesných úradov je uvedený v nasledovnej tabuľke.

Správca, vlastník	Kalamita z 19.11.2004 m3	Spracované do 31.12.2005 m3	 %	Zostáva spracovať m3	 %	Odbyt m3	% odbytu zo spracovanej kalamity	
ŠL TANAP	
 2 030 465	
 1 741 331	
 85,8	
  289 134	
14,2	
1 317 600	
      75,7	
LSR š. p. Banská Bystrica	
 1 993 623	
 1 858 795	
93,2	 
  134 828
	
6,8	
 1 817 053	
97,8	
ŠL spolu	4 024 088	3 600 126	89,5	 423 962	10,5	3 134 653	      87,1	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	

   164 459	

   157 511	

 95,8	

      6 948	

  4,2	

    113 334	

       72,0	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	

627 774	

554 682	

88,4	

73 092	

11,6	

543 331 	

98,0	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	

   123 153	

    119 607	

  97,1	

      3 546	

   2,9	

   109 589	

       91,6	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	

360 386	

239 129	

66,4	

121 257	

33,6	

237 874	

99,5	
Neštátne subjekty spolu	
1 275 772	
1 070 929	
83,9	
  204 843	
16,1	
 1 004 128	
     93,8	
SR spolu	
5 299 860	
4 671 055	
88,1	
 628 805	
11,9	
4 138 781	
   88,6	

ŠL TANAP- Štátne lesy Tatranského národného parku
LSR, š. p. – Lesy Slovenskej republiky š.p. Banská Bytsrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ	- krajský lesný úrad

Na lesných pozemkoch v správe a užívaní  ŠL TANAP bolo na území s 3. stupňom ochrany prírody spracovaných 91 % celkového objemu kalamitného dreva a  na spracovanie zostáva 125 tis. m3. 
V treťom stupni ochrany prírody v rámci LSR, š. p. bolo z celkového množstva 429 tis. m3 spracovaných 84,5 % kalamitného dreva.   Spracovanie 34,4 tis. m3 (z toho na OZ Beňuš 15,8 tis. m3, OZ Liptovský Hrádok 12,1 tis. m3 a OZ Čierny Balog 6,5 tis. m3)  nie je možné z dôvodu nevydania súhlasu príslušného orgánu štátnej správy  životného prostredia, na výstavbu zvážnic ku kalamitným plochám, alebo súhlasu na zasahovanie do biotopov v Národnom parku Nízke Tatry a zatiaľ neukončeného konania k žiadostiam podaných v  mesiacoch marec a apríl 2005. 

Podrobnejšie údaje o spracovaní kalamity v III. stupni ochrany prírody sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.
	III. stupeň ochrany prírody	
Správca, užívateľ	Kalamita spolu (m3)	Spracované k 31.12.2005  (m3)	      %	Zostáva spracovať (m3)	       %	
ŠL TANAP	1 387 448	   1 262 544	    91,0	  124 904	       9,0	
LSR, š.p. Banská Bystrica	
   429 431	
      362 900	
     84,5	
    66 531	
     15,5	
ŠL spolu	1 816 879	 1 625 444	    89,5	   191435	     10,5	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	

      28 518	

        28 050	

     98,4	

         468	

       1,6	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	

    376 303	

      347 149	

     92,3	

     29 154	

       7,7	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	

        9 422	

           9 422 	

    100,0	

        -	

         -	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	

   105 094	

        37 035	

       35,2	

    68 059	

      64,8	
Neštátny sektor spolu	
  519 337	
    421 656	
       81,2	
    97 681	
     18,8	
SR spolu	2 336 216	 2 047 100	     87,6	  289 116	    12,4	

ŠL TANAP 	- Štátne lesy Tatranského národného parku
LSR, š. p. 	- Lesy Slovenskej republiky š.p. Banská Bystrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ – krajský lesný úrad

V 5. (resp. 4.)stupni ochrany prírody v rámci ŠL TANAP bolo spracovaných 72 % kalamitnej hmoty v súlade s rozhodnutiami orgánov štátnej správy životného prostredia. Z dôvodu neudelenia súhlasu na spracovanie kalamity, alebo zatiaľ neukončeného konania k žiadostiam zo strany štátnej správy životného prostredia, nie je možné spracovať cca 160 tis. m3 drevnej hmoty.
V 5. stupni ochrany prírody v rámci LSR, š. p. z 14 tis. m3 kalamity je spracovaných  30 %. Z nespracovanej kalamity v objeme 9 tis. m3 podstatná časť cca 8 tis. m3 sa nachádza v Prírodnej rezervácii Fabova hoľa, na ktorej spracovanie  nebol daný súhlas príslušným orgánom štátnej správy životného prostredia.
Z neštátneho sektora sa nachádza najväčší rozsah nespracovanej kalamity  u subjektov v územnej pôsobnosti KLÚ Prešov, konkrétne v PS Batizovce (z 22 tis. m3 spracované 42 % ), PS bývalých urbarialistov Východná (z 25 tis.  m3  spracovaných 55 % ), Urbár PS Važec ( z 25 tis. m3  spracované 38 % ) a Mestskom podniku Spišská Belá ( z 17 tis. m 3 spracované 65 %).
	V. stupeň ochrany prírody	
Správca, užívateľ	Kalamita spolu (m3)	Spracované k 31.12.2005  (m3)	       %	Zostáva spracovať (m3)	      %	
ŠL TANAP	  603 336	  434 538	      72,0	  168 798	     28,0	
LSR, š.p. Banská Bystrica	
    13 609	
     4 124	
      30,3	
      9 485	
      69,7	
ŠL spolu	  616 945	  438 662	      71,1	   178 283	     28,9	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Žilina	

         510	

60	

      11,8	

         450	

     88,2	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Prešov	

  104 438	

   58 135	

      55,7	

    46 303	

      44,3	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Košice	

283	

         75	

      26,5	

208	

      73,5	
Neštátne subjekty v rámci KLÚ Banská Bystrica	

230	

230	

    100,0	

-	

-	
Neštátny sektor spolu	
 105 461	
   58 500	
      55,5	
   46 961	
      44,5	
SR spolu	 722 406	  497 162	      68,8	  225 244	      31,2	

ŠL TANAP 	- Štátne lesy Tatranského národného perku
LSR, š. p.	- Lesy Slovenskej republiky š.p. Banská Bystrica
ŠL- štátne lesy
KLÚ	- krajský lesný úrad
Pestovná činnosť

V rámci Slovenskej republiky bolo spracovaním kalamity uvoľnených 11 403 ha kalamitnej plochy, z ktorých bola upravená plocha uhadzovaním haluziny, vykonaná na 6 527 ha. Na upravených plochách bola vykonaná obnova na 1 207 ha, čo je 18,5 % z upravených plôch po spracovaní kalamity, z toho bolo umelo zalesnených 936 ha a prirodzená obnov lesa bola vykázaná na 271 ha. Z novo založených lesných porastov bolo ošetrených okopávaním 105 ha, ochrana lesa vyžínaním proti burine bola vykonaná na 1 008 ha a ochrana proti zveri na 743 ha. 

V rámci ŠL TANAP  bola spracovaním kalamity uvoľnená plocha 6 614 ha, z ktorej bolo upravených 3 338 ha, čo je 50,5 %. Úprava  plôch sa realizovala  vlastnými zamestnancami, dodávateľsky a v rámci obchodných celkov túto činnosť vykonávali firmy, ktoré na nich spracovávali kalamitnú hmotu. Začiatkom roku 2005 bolo v zimných mesiacoch, na základe súhlasu okresného riaditeľstva Hasičského a záchranného zboru, vykonávané spaľovanie haluziny a zvyškov po ťažbe. Táto činnosť bola ukončené v období rizika vzniku lesných požiarov. Po napadnutí snehu sa v októbri 2005 opäť začalo so spaľovaním, najmä v ochranných pásmach v okolí cestných komunikácií. V priebehu roku sa na poškodenom území vykonávalo spracovanie haluziny, nehrúbia a zvyškov hrúbia po ťažbe lisovaním, s cieľom následného spracovania na energetickú biomasu. Túto činnosť realizujú dve firmy na území v spracovateľskej réžii ŠL TANAP v 3. stupni ochrany prírody, kde na túto činnosť nie je potrebný súhlas ochrany prírody.
V rámci projektu revitalizácie sa v priebehu leta 2005 na 420 ha uvoľnenej porastovej plochy zabezpečilo zisťovanie stavu prirodzeného zmladenia a špecifikovali sa požiadavky na sadbový materiál vo väzbe na navrhnuté drevinové zloženia a navrhovaný spôsobu obnovy ( prirodzená, umelá, alebo kombinovaná obnova ). Zároveň sa vypracovali realizačné projekty obnovy pre konkrétne jednotky priestorového rozdelenia lesa. Na základe týchto projektov bolo obnovených 206 ha, z toho umelou obnovou 146 ha a z prirodzeného zmladenia 60 ha. Podiel ihličnatých drevín bol 92 % ( borovica – 59 %, smrekovec – 28 %, smrek – 3 %, jedľa – 1,5 % a  limba a kosodrevina 0,5 % ) a listnatých 8 % ( javor horský – 4 %, jarabina 1,5 %, jaseň, ostatné javory a breza 2,5 % )
Ochrana novozaložených mladých lesných porastov vyžínaním bola realizovaná na 378 ha a ochrana proti zveri na 254 ha.

V rámci LSR, š. p. Banská Bystrica z celkovej výmery uvoľnených kalamitných plôch 1 906 ha bolo po spracovaní kalamity upravených 1 772 ha, čo je 93 %. Úprava sa  vykonala uhadzovaním haluziny a zvyškov po ťažbe prevažne do pásov (miest budúcich rozčleňovacích liniek) a  len v nevyhnutných prípadoch pálením so súhlasom príslušného okresného riaditeľstva Hasičského a záchranného zboru ( cca 10 % plôch ). Z uhádzaných hromád bolo asi 25 % objemu ošetrených prípravkami proti podkôrnemu hmyzu. 
Obnova kalamitných plôch bola vykonaná na 575 ha , čo je 30 % z uvoľnenej kalamitnej plochy. Z toho umelá obnova na 397 ha a prirodzená obnova bola vykázaná na 178 ha. Vysadených bolo 958 tis. ks ihličnatých drevín (prevažne smreka) a 278 tis. ks listnatých drevín (prevažne buka). Obnova bola realizovaná v súlade s „Projektom obnovy plôch po vetrovej kalamite z 19. 11. 2004“. Kritériami obnovy sú ekologická stabilita budúcich porastov, zabezpečenie mimoprodukčných funkcií lesa s dôrazom na ochrannú funkciu a zachovanie kvality a zodpovedajúcej produkčnosti novozaložených porastov. V rámci ekologickej stability sa na exponovaných stanovištiach realizuje mozaikové usporiadanie výsadieb s dodržaním maximálne možnej pestrosti drevinového zloženia. Používajú sa aj krytokorenné sadenice, hydroabsorbenty a pôdne kondicionéry. Maximálny dôraz sa venuje na dodržiavanie technologickej disciplíny a agrotechnických termínov. V lokalitách extrémne zaťažených imisiami sa odoberajú pôdne vzorky, vykonávajú sa ich analýzy, s účelom stanovenia optimálneho zloženia a dávkovania prihnojovania. Podľa doterajších výsledkov sa predpokladá potreba prihnojovania na ploche asi 380 ha.
Ochrana založených mladých lesných porastov proti burine vyžínaním bola vykonaná na  294 ha a ich ochrana proti zveri na 114 ha.

V rámci neštátneho sektoru z celkovej uvoľnenej plochy po kalamite 2 883 ha, bolo upravených 1 417 ha, čo je 49 %. Na upravených plochách bolo vykonané zalesňovanie na výmere 426 ha, z toho umelá obnova na 393 ha a prirodzená obnova na 33 ha. Najvyšší podiel upravených plôch bolo obnovených v územnej pôsobnosti KLÚ Košice – 39 % a KLÚ Žilina – 32 %. Ošetrovanie zalesnených mladých lesných porastov okopávaním bolo vykonané na ploche 42 ha,  ich ochrana proti burine  vyžínaním na 336 ha a ochrana proti zveri na 375ha. 

Plnenie výkonov pestovnej činnosti na územiach postihnutých kalamitou je uvedené v nasledovnej tabuľke.

Správca,
Vlastník	Uvoľnená 
plocha v ha	Očistená
plocha po ťažbe v ha	Obnovená 
plocha v ha	Ošetrená
plocha v ha	Ochrana
lesa v ha	Ochrana 
lesa proti zveri v ha	Oplocovanie v km	Ochrana lesa v tis. Sk	
ŠL TANAP	
  6 614	
  3 338	
    206	
    63	
   378	
   254	
      1,1	 
   3 034					
LSR, š.p.
Banská 
Bystrica	
  1 906	
  1 772  	
     575	
      -	
   294	
   114	
      0,5	
 16 070	
ŠL Spolu	
   8 520	
  5 110	
    781	
    63	
   672	
   368	
     1,6	
 19 104	
Neštátne
subjekty
v rámci
KLÚ Žilina 	

    221	

     211	

       67	

    35	

   107	

      38	

        -	

     430	
Neštátne
Subjekty
V rámci KLÚ Prešov	

  2014	

     792	

     230	

      -	

   191	

    229	

        -	

  1 763	
Neštátne subjekty
v rámci
KLÚ
Košice	

    152	

     121	

       47	

      7

    23	

     22	

        1	

  1 110	
Neštátne
Subjekty
V rámci KLÚ 
Banská 
Bystrica	

    496

     293	

       82	

      -	

    15	

     86	

        -	

  1 729	
Neštátne
Subjekty
Spolu

  2 883	

  1 417

    426	

   42	

   336	

   375	

       1	

  5 032	
SR
spolu	 
11 403	
  6 527	
  1 207	
 105	
1 008	
   743	
       2,6 	
24 136	

ŠL TANAP – Štátne lesy Tatranského národného perku
LSR, š. p. – Lesy Slovenskej republiky š.p. Banská Bystrica
ŠL – štátne lesy
KLÚ – krajský lesný úrad

Ochrana lesa 

Skorý nástup zimy v roku 2004, vysoká a dlho pretrvávajúca snehová pokrývka v prvých mesiacoch roka 2005, sťažovali a spomaľovali postup spracovávania kalamity. V čase jarného rojenia podkôrneho hmyzu bola väčšina kalamitnej hmoty ešte nespracovaná.
	 Poveternostné podmienky pre  jarné rojenie podkôrneho hmyzu neboli príliš vhodné, najmä vo vyšších polohách. Napriek tomu hmyz dokázal využiť priaznivé krátke obdobia, aby v termíne jarného (prvého) rojenia nalietaval na kalamitné kmene, najmä zlomy, ktoré vykazovali v tej dobe optimálne zavädnutie lyka. Veľké množstvo atraktívnej hmoty spôsobilo, že nálet podkôrnikov (predovšetkým lykožrúta smrekového, lykožrúta smrečinového a lykožrúta lesklého) bol aj z okolitých lesných porastov sústredený na kalamitné plochy. Zaregistrovalo sa len minimálne množstvo nových chrobačiarov v susedných stojacich porastoch, relatívne nízke boli tiež odchyty do inštalovaných feromónových lapačov. 
	V letnom rojení, keď už časť kalamitnej hmoty bola neatraktívna, sa nálet podkôrnikov sústredil na vývraty. Významne sa zvýšila tiež  účinnosť a odchyty do feromónových lapačov. 
 Priaznivé počasie v septembri (slnečno a sucho )  a v prvom týždni októbra lokálne iniciovalo v nižších polohách tretie rojenie najmä lykožrúta smrekového a lykožrúta lesklého. Toto rojenie už bolo čiastočne orientované na nálet stojatých stromov, väčšinou poškodených vetrovou smršťou na kalamitiskách, alebo na okrajoch zostávajúcich lesných porastov.
	Treba konštatovať, že podkôrny hmyz bol po celý rok 2005 na kalamitnom dreve rozptýlený. Umožňovalo  mu to veľké množstvo tohto vhodného substrátu pre založenie populácie, teda jeho nálet bol ťažko pozorovateľný. Pri terénnych pochôdzkach sa často konštatoval nepravidelný nálet väčšieho počtu kmeňov, zároveň intenzívne naletenie niektorých   kmeňov, resp. ich častí.  Vyššia atraktivita kmeňov sa zaznamenala predovšetkým v rozptýlenej kalamite. 
	Všeobecne vysoké tempo spracovania kalamity, pokračujúci dobrý odbyt ihličnatého dreva a menej priaznivý vývoj počasia, ktoré spomalilo vývoj 1. a 2. generácie podkôrnikov  možno považovať za pozitíva v boji s podkôrnym hmyzom na kalamitiskách. Sem možno zaradiť tiež  rozsiahle pozemné a letecké ošetrovanie nespracovanej kalamitnej hmoty insekticídmi pred letným rojením podkôrnikov u najpostihnutejších štátnych (Lesy SR, š.p.) a neštátnych  (Lesy mesta Brezno, s. r. o.) subjektov na Horehroní. I napriek menšiemu používaniu spôsobu vnadenie kmeňov, ktoré mali byť v krátkej čase spracované a asanované, sa  preukázal silný nálet podkôrnikov na navnadené kmene. 
Z hľadiska prevencie premnoženia podkôrnikov za negatíva možno považovať zdĺhavý administratívny postup zo strany orgánov životného prostredia pri posudzovaní a vybavovaní žiadostí o spracovanie kalamitnej hmoty,  o sprístupnenie porastov, pozemnú, resp. leteckú aplikáciu insekticídov, inštaláciu feromónov a pod., ktorý je v súlade so zákonom NR SR č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny, avšak takýto postup nevystihuje potrebu operatívneho rozhodovania v súvislosti s bionómiou vývoja biotických škodlivých činiteľov ( podkôrny hmyz ). Jednotlivé subjekty však vyvinuli maximálne úsilie na jej spracovanie. Postupujú podľa schválených harmonogramov. V mnohých prípadoch ale nebude fyzicky možné ukončiť spracovanie kalamity do konca roka 2005, resp. do začiatku jarného rojenia podkôrnikov v roku 2006. Situácia je vážna v lokalitách, kde bola zvýšená populačná hustota podkôrnikov už pred spadnutím kalamity z novembra 2004. O kalamitnom stave  podkôrneho hmyzu možno hovoriť v oblasti východných Tatier (OO Javorina, OO Podspády, Lesy mesta Spišská Belá), Spišskej Magury ( Urbárske a komposesorátne pozemkové spoločenstvo Osturňa, Pro Populo). Na Horehroní a v oblasti Poľany situácia nie je kritická.
V roku 2005 sa v ŠL TANAP pozornosť ochrany lesa sústredila najmä na boj s podkôrnym hmyzom. Vzhľadom na skutočnosť, že ide o národný park a v ňom územia s 3. 4. a 5. stupňom ochrany a na rozsah kalamity, nebolo možné aplikovať niektoré opatrenia ako napr. úplné spracovanie kalamitného dreva, aplikovanie insekticídov na asanáciu podkôrnikmi napadnutého dreva, a pod. Táto skutočnosť vytvorila podmienky pre zvýšenie početnosti populácie podkôrneho hmyzu. Monitoring stavu podkôrnikov v danom regióne sa realizoval feromónovými lapačmi. Ich inštaláciu a pravidelnú kontrolu zabezpečovali na túto činnosť vyhradení pracovníci tzv. podkôrnikoví pozorovatelia. 
V roku 2005 bolo inštalovaných spolu 3 500 feromónových lapačov na lykožrúta smrekového, lykožrúta lesklého a drevokaza čiarkovaného 

Druh škodcu	Počet lapačov	Počet odchytených chrobákov	Priemer na 1 lapač	
lykožrút smrekový	3 110	22 417 000	7 208	
lykožrút lesklý	259	6 514 000	25 151	
drevokaz čiarkovaný	131	214 000	1 634	
SPOLU	3 500	29 145 000	8 327	

 Najviac lapačov bolo inštalovaných na Ochrannom obvode ( OO ) Javorina (1 056 ks), najmenej na OO Štrbské Pleso (32 ks). Najviac chrobákov sa odchytilo na OO Javorina (7,8 mil. ks), najmenej na OO Habovka (33 tis.).
Vzhľadom na dostatok atraktívnej drevnej hmoty vývoj lykožrúta smrekového a lykožrúta lesklého prebiehal predovšetkým v kalamitnej hmote. Počty chrobákov odchytených do lapačov sú podstatne nižšie ako počty chrobákov v kalamitnej hmote. Rizikovými oblasťami sú porasty nad kalamitným poľom od Smokovcov po Kežmarské Žľaby, kde sa predpokladá prítomnosť stojacich napadnutých (mŕtvych) stromov už v roku 2006. Ďalšou oblasťou, kde sa predpokladá nárast početnosti lykožrúta smrekového, je Tichá a Kôprová dolina. Podľa podrobného prieskumu, ktorý vykonali pracovníci Lesníckej ochranárskej služby , 95% kalamitnej hmoty je neobsadenej, ale zároveň tam boli zistené aj 2 ohniská (jedno v Tichej a jedno v Kôprovej doline),  kde sa v súčasnosti na každom z nich nachádza 100-150 intenzívne obsadených kmeňov a už v roku 2006 sa predpokladá aj nálet na okolité stojace stromy. K tretej rizikovej oblasti patrí OO Javorina a Podspády.
Na ochranu lesa vynaložili ŠL TANAP 3 034 tis. Sk.

LSR, š. p. Banská Bystrica v kalamitných OZ nainštalovali 17 141 ks feromónových lapačov, do ktorých bolo odchytených 221 mil. ks lykožrúta smrekového a 293 mil. ks lykožrúta lesklého a 587 tis. ks drevokaza čiarkovaného. Pozemne bolo chemicky ošetrené 178 790 m3 roztrúsenej kalamity a 404 ha sústredenej kalamity bolo chemicky ošetrené letecky. 
Na ochranu proti biotickým škodcom LSR, š. p. Banská Bystrica vynaložili 16 070 tis. Sk.

Na ochranu lesa proti biotickým škodcom neštátne subjekty vynaložili 5 032 tis. Sk. Na základe kontrol vykonávaných Lesníckou ochranárskou službou je možné konštatovať, že z dôvodu rýchlosti spracovávania kalamity a vykonávania ochranných opatrení je situácia pred zimou vcelku uspokojivá. V roku 2006 môžu však vzniknúť problémy následkom nespracovania drevnej hmoty z dôvodu zdĺhavého procesu udeľovania výnimiek orgánmi ochrany prírody, odkúpenia kalamitnej hmoty mimovládnymi organizáciami s cieľom jej ponechania bez zásahu, ako aj bezzásahovosti území v najvyšších stupňoch ochrany prírody. V oblasti Horehronia, kde je postup spracovania najpomalší, sa môžu vyskytnúť ťažkosti so zvýšeným stavom, resp. premnožením podkôrneho a drevokazného hmyzu.

	Celkove možno očakávať v r. 2006 výraznejší vzostup populačnej hustoty podkôrneho hmyzu, predovšetkým hlavných podkôrnych druhov (lykožrút smrekový, lykožrút lesklý), na  stojacich porastoch, najmä na novovytvorených stenách porastov a na stromoch oslabených vetrom, resp. inými škodlivými činiteľmi (huby, imisie). Časť kalamitných kmeňov - vývratov, ktoré si zachovali spojenie so zemou, si ešte udrží atraktivitu a bude v jarnom rojení atraktívna pre nálet hmyzu.

Protipožiarna ochrana 

Podľa podkladov, ktoré sú k dispozícii Ministerstvu pôdohospodárstva SR na plochách postihnutých kalamitou vzniklo v roku 2005 celkove 27 lesných požiarov, následkom ktorých bola zasiahnutá a poškodená plocha 293 ha a vyčíslená škoda na dreve, mladých lesných porastoch a zasiahnutých, kalamitou nepostihnutých stojacich porastoch bola 44,4 mil. Sk. Najviac požiarov vzniklo v lesných porastoch v správe ŠL TANAP (14), s vyčíslenou škodou 17,1 mil. Sk a zasiahnutou plochou 232 ha. V správe LSR, š. p. Banská Bystrica boli dokumentované 3 požiare s vyčíslenou škodou 27 mil. Sk a plochou 54 ha. V neštátnom sektore bolo evidovaných 10 požiarov, ktoré zasiahli 7 ha lesa s vyčíslenou škodou 0,3 mil. Sk. Najväčší požiar v neštátnom sektore vznikol na lesných pozemkoch Združenia bývalých urbarialistov Gerlachov PS,  ktorého následkom vznikla škoda 0,12 mil. Sk a zasiahnutá bola plocha 5,2 ha. Okrem lesných požiarov zhorel jeden harvester vo vlastníctve fyzickej osoby, ktorý spracovával kalamitu na OZ Beňuš, následkom čoho vznikla škoda 5 mil. Sk.
Z požiarov, ktoré vznikli v roku 2005 na kalamitou zasiahnutých plochách, boli najväčšie, čo do rozsahu a škôd, dva lesné požiare. Prvý vznikol dňa 29. júna 2005 v  pôsobnosti LSR š. p. Banská Bystrica, OZ Beňuš, v katastrálnom území obce Závadka nad Hronom. Požiarom bola  zasiahnutá plocha 52 ha lesných porastov, z toho kalamitou nepoškodené lesné porasty 19 ha a 33 ha kalamitnej plochy. Vyčíslená škoda bola 27 mil. Sk. Požiar bol likvidovaný dňa 30. júna. Na likvidácii požiaru bolo nasadených 36 ks hasičskej techniky a likvidácii požiaru sa zúčastnilo 221 hasičov a 146 ďalších osôb, najmä pracovníkov podieľajúcich sa na spracovávaní kalamity a miestnych obyvateľov. Okrem pozemnej požiarnej techniky boli na likvidáciu požiaru nasadené 2 vrtuľníky a 4 lietadlá. Pri požiari neprišlo k usmrteniu ani k zraneniu osôb. Príčina požiaru nebola jednoznačne určená. Druhý požiar vznikol dňa 30. júla v katastrálnom území mesta Vysoké Tatry, na východnom okraji osady Tatranská Polianka. Požiarom bolo zasiahnutá plocha 229 ha lesných porastov, z toho 27 ha kalamitou nepoškodených porastov a 202 ha kalamitnej plochy. Vyčíslená škoda bola 17 mil. Sk. Zdanlivý nepomer medzi vyčíslenou škodou a požiarom zasiahnutou plochou oproti požiaru na OZ Beňuš vyplýva z toho, že na tomto požiarisku bola kalamitná hmota vo veľkej miere spracovaná. Požiar bol zlikvidovaný 3. augusta. Pri likvidácii požiaru bolo nasadených 45 ks pozemnej hasičskej techniky a zasahovalo celkom 430 profesionálnych hasičov a viac ako 100 dobrovoľných hasičov, pracovníkov podieľajúcich sa na spracovaní kalamity a iných osôb. Na zásahu sa podieľali 4 vrtuľníky a 4 lietadlá. Pri zásahových prácach neprišlo k usmrteniu ani k vážnejšiemu poškodeniu zdravia zasahujúcich osôb. Príčina požiaru nebola jednoznačne zistená. 
Komplexná informácia o lesných požiaroch bola poskytnutá v „ Správe o príčinách a dopadoch lesných požiarov a o prijatých protipožiarnych opatreniach v 2. polroku 2005“, ktorú predložil na rokovanie vlády SR minister vnútra SR spolu s ministrom pôdohospodárstva SR a ktorú vláda SR prerokovala dňa 19. októbra 2005 a prijala k nej uznesenie č.835. Následne ju predložila na rokovanie NR SR, kde bola prerokovaná dňa 9. novembra 2005. Správa bola vzatá na vedomie uznesením NR SR č. 1959.

Prehľad o finančných prostriedkoch poskytnutých v súvislosti s vetrovou kalamitou z verejných zdrojov

V roku 2004 bol rozpočtovým opatrením zvýšený príspevok ŠL TANAP o 10 000 tis. Sk, určený na okamžité riešenie finančnej situácie pri odstraňovaní následkov živelnej pohromy
 V roku 2005 boli z rezervy vlády SR poskytnuté prostriedky na záchranné a zabezpečovacie práce v objeme 71 823 tis. Sk, z toho pre subjekty lesného hospodárstva 22 747 tis. Sk. Z uvedených prostriedkov sa refundovali náklady vynaložené na uvoľňovanie komunikácií, železníc, budov, vodných tokov, turistických zariadení a chodníkov, elektrovodov, plynovodov a vodovodov. 
Na vyhotovovanie lesných hospodárskych plánov pre územia postihnutých kalamitou, bol pre Lesoprojekt Zvolen v rokoch 2004 pridelený príspevok 13 300 tis. Sk  a v roku 2005 20 000 tis. Sk. 
Na vypracovanie projektov súvisiacich so spracovaním kalamity,  revitalizáciou, ochranou proti biotickým škodcom a ochranou pred lesnými požiarmi postihnutého územia,  v oblasti TANAP – u, bol poskytnutý Lesníckemu výskumnému ústavu Zvolen príspevok 20 000 tis. Sk.
 Z Fondu solidarity EÚ bol poskytnutý grant na odstraňovanie následkov vetrovej kalamity približne 217 000 tis. Sk, z toho pre rezort MP SR 90 208 tis. Sk ( z toho pre ŠL TANAP 36 534 tis. Sk a na ochranu lesa proti podkôrnemu hmyzu neštátnym subjektom najviac postihnutých kalamitou 10 000 tis. Sk ). Prerozdelenie týchto finančných prostriedkov sa bude realizovať v zmysle uznesenia vlády č. 1035/2005 k postupu a mechanizmu implementácie finančných prostriedkov Fondu solidarity Európskej únie a rozdelenie nenávratného finančného príspevku.
Zbierka darov organizovaná ŠL TANAP do konca roku 2005 predstavovala čiastku 35 437 tis. Sk.
Celková čiastka týchto finančných prostriedkov pre rezort MP SR je 211 692 tis. Sk.
Vláda Slovenskej republiky svojím uznesením č. 689/2005 vyčlenila z rozpočtovej rezervy vlády čiastku 12 575 000 Sk na doplnenie jednotiek Hasičského a záchranného zboru špeciálnou technikou a ďalšou výbavou na hasenie lesných požiarov. Z vyčlenených finančných prostriedkov bol v uvedenej hodnote zakúpený špeciálny automobil s plnou výbavou na hasenie lesných požiarov v členitom a ťažko prístupnom teréne a viacúčelové vozidlo, určené na prácu v najnáročnejšom teréne.

Záver

Priebeh spracovania kalamity je zásluhou dobrého organizačného zabezpečenia zodpovednými pracovníkmi lesného hospodárstva, v štátnom aj v neštátnom sektore priaznivý. Zatiaľ sa nevyskytli mimoriadne problémy s odbytom spracovanej drevnej hmoty, čo sa pozitívne prejavilo na plynulosti prác súvisiacich s likvidáciou následkov živelnej pohromy. Vysoko je potrebné vyzdvihnúť úsilie technicko hospodárskych zamestnancov zabezpečujúcich priamu realizáciu prác. Čistenie plôch po spracovanej kalamite vo vzťahu k rozsahu zalesňovania je realizované v dostatočnom predstihu, využíva sa najmä lisovanie zvyškov po ťažbe na následné využitie biomasy a uhadzovanie do priestorov budúcich rozčleňovacích liniek. Likvidácia pálením sa využíva len v nevyhnutnom rozsahu.  Obnova kalamitou postihnutých území sa zabezpečuje v súlade so spracovanými projektmi  zalesňovania. Používajú sa voľnokorenné aj obalené sadenice  lesných drevín zodpovedajúcich danému stanovišťu, v maximálnej miere sa využíva existujúce prirodzené zmladenie, ktoré zostalo na kalamitných plochách. Hlavným cieľom je dopestovať rôznorodé a rôznoveké lesné porasty, ktoré budú schopné v maximálne možnej miere odolávať nepriaznivému pôsobeniu abiotických aj biotických škodlivých činiteľov. Následne vykonávané práce súvisiace s ochranou a ošetrovaním založených mladých lesných porastov sa vykonávajú v potrebnom rozsahu.  Pravdepodobne problémová situácia vznikne v roku 2006 s podkôrnym hmyzom. Reálne odhadnúť vývoj situácie bude možné až po vyhodnotení priebehu a intenzity jarného rojenia.. Lesné požiare na kalamitou postihnutých územiach sú v nasledujúcom období tiež jedným z potenciálnych rizikových faktorov.